Мі-6
Мі-6 | |
---|---|
Тип | багатоцільовий вертоліт |
Розробник | ![]() |
Виробник | ![]() ![]() |
Головний конструктор | М. Л. Миль |
Перший політ | 18 червня 1957 року[1] |
Початок експлуатації | 1963 |
Статус | не експлуатується |
Основні експлуатанти | СРСР (колишній), Росія(колишній), Україна(колишній) |
Роки виробництва | 1959–1980[1] |
Виготовлено | 926[1][2] |
Варіанти | Мі-10 |
![]() |
Мі-6 (за класифікацією НАТО: Hook) — радянський важкий багатоцільовий вертоліт.
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/77/Mil_Mi-6_HOOK.png/220px-Mil_Mi-6_HOOK.png)
У другій половині 1950-х років в СРСР були прийняті на озброєння мобільні ракетні комплекси «Луна», для їх перекидання знадобився вертоліт більшої вантажопідйомності.
МІ-6 — перший у світі вертоліт серійного виробництва, оснащений двома турбовальними двигунами з вільною турбіною. Його компонувальна схема визнана класичною[3]. Вертоліт Мі-6 — найбільш вантажопідйомний на ті часи.
Перший політ відбувся 5 червня 1957 року, випробування проходили в 1959–1963 роках. Будувався з 1959 року на Ростовському вертолітному заводі як у військовому, так і в цивільному варіантах.
В 1964–1978 рр. поставлявся на експорт за кордон.
В кінці 1952 року в Московський вертолітний завод імені М. Л. Міля почалися дослідження по створенню важкого транспортного гелікоптера.[4]
11 червня 1954 року Московський вертолітний завод імені М. Л. Міля одержав Постанову Ради Міністрів про розробку важкого транспортного гелікоптера. Згідно з ним, важкий вертоліт мав перевозити 6 т вантажу при нормальній злітній масі, 8 т при перевантажувальної і 11,5 т в разі польоту на укорочену дистанцію.[1]
Московський вертолітний завод імені М. Л. Міля почав розробку гелікоптера одночасно в транспортному, десантному та санітарному варіантах. Вперше в СРСР на гелікоптері передбачалася перевезення вантажів на зовнішній підвісці.
Головним конкурентом майбутнього Мі-6 став Ка-22, розроблений в ОКБ Н. І. Камова. На відміну від Мі-6, Ка-22 був побудований за поперечною схемою з двома несучими гвинтами відносно невеликого діаметра, що, як з'ясувалося згодом, виявилося економічно не доцільно.[1]
Серійний випуск Мі-6 був розгорнутий одночасно на двох підприємствах: Московському заводі № 23 та Ростовському заводі № 168.[1]
В 1959 році на Ростовському заводі № 168 було випущено перші 4 серійних Мі-6. Випуск Мі-6 в Ростові тривав до 1980 року, коли на його зміну прийшов більш вдосконалений Мі-26. З 1959 по 1980 рік на підприємстві було випущено 874 Мі-6.[1] У Москві було випущено лише 50 Мі-6 в період з 1960 по 1962 рік по причині переходу заводу на випуск ракетно-космічної техніки.
Ця стаття не містить посилань на джерела. (жовтень 2011) |
- Двигун (кіль-ть, тип, марка) 2 x ВМД Д-25В
- Навантаження в кабіні, кг — 12 000
- Навантаження на підвісці, кг — 8000
- Макс. швидкість, км/год — 250/340
- Крейсерська швидкість, км/год — 200/250
- Стат. стеля, м — 2250
- Практична дальність, км — 1450
- Дальність дії, км — 620–1000
- Тривалість польоту, год — 3
- Розміри планера
- Довжина, м — 33,16
- Висота, м — 9,16
- Ширина, м — 3,2
- Розміри кабіни
- Довжина, м — 12
- Висота, м — 2,65
- Ширина, м — 2,5
- Діаметр НВ, м — 35
- Мі-6ПЖ— пожежний варіант
- Мі-10— «повітряний кран», варіант для перевезення вантажів на зовнішній підвісці
- Мі-22— повітряний командний пункт
Дата встановлення рекорду | Екіпаж гелікоптера | Опис |
---|---|---|
30 жовтня 1957 року[4] | Пілотував: Р. І. Капрелян Другий пілот: Герман Г. В. Борттехнік: Ф. С. Новіков |
В одному польоті встановлені два рекорди: вантаж масою 12 000 кг був піднятий на висоту 2432 м і встановлений рекорд висоти польоту 2432 м з вантажем масою більше 10 т. |
16 квітня 1958 року[5] | Пілотував: С. Г. Бровцев Другий пілот: П. І. Шишов Бортінженер: В. Ф. Коновалов |
Встановлено рекорд вантажопідйомності: вантаж масою 5000 кг був піднятий на висоту 5584 м. |
16 квітня 1958 року[5] | Пілотував: Р. І. Капрелян Другий пілот: Н. В. Лешін |
Встановлено рекорд вантажопідйомності: вантаж масою 10 000 кг був піднятий на висоту 4885 м. |
21 вересня 1959 року[5] | Пілотував: Б. В. Земсков Другий пілот: П. І. Шишов Штурман: С. І. Клепіков Бортінженер: С. Г. Бугаєнко |
Встановлено рекорд швидкості польоту 268,92 км/год по замкненому 100-км маршрутом (Тушино — Істра — Голіцино — Тушино). |
21 вересня 1961 року[6] | Пілотував: Н. В. Лешін Другий пілот: В. П. Колошенко Бортінженер: Ф. С. Новіков |
Встановлено рекорд швидкості польоту 320 км/год, що було на 10 км/год вище рекорду американського гелікоптера S-61, встановленого 17 травня 1961 року. |
11 вересня 1962 року[7] | Пілотував: В. П. Колошенко Другий пілот: Г. Р. Карапетян Штурман: С. І. Клепіков Бортінженер: В. І. Щербінін Бортрадист С. І. Іванов |
В одному польоті були встановлені чотири рекорди : швидкості польоту 284,534 км/год по замкненому 1000-км з вантажем 1000, 2000 та 5000 кг, а також швидкості польоту 294 км/год за маршрутом 500 км. |
13 вересня 1962 року[7] | Пілотував: Р. І. Капрелян Другий пілот: Н. В. Лешін Бортінженер: С. І. Бугаєнко Провідний інженер з льотних випробувань: B.C. Отделенцев |
В одному польоті встановлено три рекорди: висоти польоту 2738 м з вантажем 15000 кг і 20000 кг, і підйому максимального вантажу 20 117 кг на висоту 2000 м. |
15 вересня 1962 року[8] | Пілотував: Б. К. Галицький Другий пілот: В. Козирєв Штурман: М. Харитонов Бортінженер: К. Матвєєв Бортрадист: С. Рибалко Провідний інженер: Ю. Коншеев |
В одному польоті встановлено чотири рекорди: досягнута швидкість польоту 300,377 км/год по замкненому 1000-км з вантажем 1000 та 2000 кг, а потім швидкість польоту 315,657 км/год по замкненому 500-км маршруту. |
26 серпня 1964 року[8] | Пілотував: Б. К. Галицький Другий пілот: н/д Штурман: н/д Бортінженер: н/д |
Встановлено рекорд швидкості польоту 340,15 км/год по замкнутому маршруту протяжністю 100 км. |
- Перебуває на озброєнні
- Знятий з озброєння
СРСР
Росія — зняті з озброєння з 2002 року[11]
Україна — зняті з озброєння з 1998 року у Збройних Силах України. 19 грудня 2000 року завершили свою службу у складі Національної гвардії України.[джерело?]
Афганістан
Алжир
Азербайджан
Білорусь
Болгарія
КНР
Єгипет
Казахстан
Польща — 3 Мі-6 перебували на озброєнні ЗС Польщі в 1986–1990 рр.; 2 гелікоптери були продані Україні, та 1 був переданий в музей авіації[12]
Ця стаття не містить посилань на джерела. (жовтень 2011) |
Дата | Бортовий номер | Місце катастрофи | Загинуло/всього на борту | Короткий опис |
---|---|---|---|---|
06.08.1967 | ![]() |
![]() |
9/9 | При гасінні лісової пожежі на гелікоптері Мі-6 загинув видатний радянський льотчик-випробувач Ю. А. Гарнаев. |
01.05.1968 | ![]() |
![]() |
н.д. | Розбився під час демонстраційного польоту для ВПС Пакистану, екіпаж загинув. |
10.1973 | ![]() |
![]() |
н.д. | Борт ВПС Єгипту, знищений. |
19.10.1973 | ![]() |
![]() |
7/7 | Відмова двигуна, пожежа, падіння. |
01.02.1974 | ![]() |
![]() |
1/10 | Відмова висотоміра в нічному польоті, вертоліт зачепив шасі схил пагорба і впав на лівий бік. |
26.08.1974 | ![]() |
![]() |
6/6 | Екіпаж відхилився від маршруту та опустився нижче безпечної висоти при польоті в гірській місцевості. Вертоліт зіткнувся зі схилом гори. |
12.06.1976 | ![]() |
![]() |
0/н.д. | Потрапив у зону турбулентності, втратив керування і впав в ліс. |
06.08.1978 | ![]() |
![]() |
5/5 | Відмова основної та резервної гідросистем. |
24.01.1980 | ![]() |
![]() |
11/11 | Несправність гідромеханізмів, вертоліт увійшов в праве обертання. Зруйнувався в повітрі через нерозрахованих перевантажень |
16.02.1980 | ![]() |
![]() |
4/4 | Борт ВВС. Розбився радом з Саланг. |
19.03.1981 | ![]() |
![]() |
0/н.д. | Борт ВВС. При нічному польоті опустився дуже низько, зачепив стійками шасі глиняну стіну й розбився. |
11.03.1982 | ![]() |
![]() |
6/6 | Розгойдування вантажу на зовнішній підвісці, який пошкодив лопаті несучого гвинта, вертоліт втратив керування. |
23.08.1982 | ![]() |
![]() |
1/н.д. | Борт ВВС. Був збитий. |
22.02.1983 | ![]() |
![]() |
1/н.д. | Борт ВВС. Був збитий. |
07.06.1983 | ![]() |
![]() |
0/15 | Борт ВВС, 280 ОВП. Вертоліт був збитий, здійснив вимушену посадку та повністю згорів. |
29.06.1983 | ![]() |
![]() |
5/9 | Руйнування шестерні основного редуктора при контрольному висінні. Вертоліт впав на лівий бік і згорів. |
21.07.1983 | ![]() |
![]() |
н.д. | Розбився. |
16.10.1983 | ![]() |
![]() |
н.д. | Розбився. |
15.11.1983 | ![]() |
![]() |
4/8 | Борт ВВС. Розбився через несправності рульового гвинта. |
03.01.1984 | ![]() |
![]() |
38/76 | Під час зльоту перевантажений вертоліт раптово перейшов у зниження, зіткнувся із землею та загорівся. |
06.07.1984 | ![]() |
![]() |
н.д. | Борт ВВС. Був збитий. |
27.01.1985 | ![]() |
![]() |
0/6 | Пожежа на борту. Після вимушеної посадки вертоліт повністю згорів. |
14.03.1985 | ![]() |
![]() |
3/н.д. | Борт ВВС. Зіткнення з радянським літаком-розвідником. |
18.05.1985 | ![]() |
![]() |
1/н.д. | Борт ВВС. Був збитий. |
17.07.1985 | ![]() |
![]() |
н.д. | Розбився. |
27.08.1985 | ![]() |
![]() |
н.д. | Розбився. |
17.09.1985 | ![]() |
![]() |
1/н.д. | Борт ВВС. був атакований з землі. |
10.1985 | ![]() |
![]() |
0/н.д. | Борт ВПС Анголи. Був збитий. |
03.10.1985 | ![]() |
![]() |
0/н.д. | Борт ВВС. Був збитий. |
12.10.1985 | ![]() |
![]() |
2/н.д. | Борт ВВС. Був збитий. |
11.1985 | ![]() |
![]() |
0/н.д. | Борт ВПС Анголи. Розбився. |
11.1985 | ![]() |
![]() |
0/н.д. | Борт ВПС Анголи. Розбився. |
30.06.1986 | ![]() |
![]() |
0/н.д. | Розбився під час підвішування зовнішнього вантажу. |
04.07.1986 | ![]() |
![]() |
2/6 | Розбився при екстрену посадку. |
12.07.1986 | ![]() |
![]() |
0/н.д. | Списаний після вимушеної грубої посадки, викликаною відмовою двигуна. |
06.12.1986 | ![]() |
![]() |
0/ н.д. | Під час зльоту вдарився об перешкоду та розбився. |
27.02.1987 | ![]() |
![]() |
0/н.д. | Вимушена посадка через пожежу лівого двигуна, вертоліт згорів. |
23.03.1987 | ![]() |
![]() |
2/н.д. | Борт ВВС. Був збитий. |
21.10.1987 | ![]() |
![]() |
0/н.д. | Списаний після вимушеної посадки. |
07.11.1987 | ![]() |
![]() |
0/н.д. | Розбився під час підвішування зовнішнього вантажу. |
21.07.1989 | ![]() |
![]() |
0/н.д. | Розбився і згорів під час зльоту з зовнішнім вантажем. |
02.09.1989 | ![]() |
![]() |
0/н.д. | Загубив керування під час зльоту з зовнішнім вантажем, впав у річку та затонув. |
22.09.1989 | ![]() |
![]() |
0/н.д. | Загубив керування під час зльоту, екіпаж не зміг парирувати що виник лівий крен. |
05.10.1989 | ![]() |
![]() |
0/н.д. | Під час зльоту зачепив хвостом перешкоду, відбулося відділення хвостового гвинта та редуктора від гелікоптера. |
19.10.1989 | ![]() |
![]() |
7/2 | Розгойдування вантажу на зовнішній підвісці, пошкодження лопатей. Вантаж був скинутий, а вертоліт аварійно приземлився близько майданчика. Політ виконувався нелегально. |
05.01.1990 | ![]() |
![]() |
0/н.д. | Списаний після вимушеної посадки. |
28.02.1990 | ![]() |
![]() |
0/н.д. | Потрапив у сніговий вихор, вдарився хвостовим гвинтом про замет. |
21.05.1990 | ![]() |
![]() |
0/н.д. | Розбився, був перевантажений. |
17.06.1990 | ![]() |
![]() |
0/н.д. | Списаний після вимушеної посадки. |
12.07.1990 | ![]() |
![]() |
0/н.д. | Згорів після вимушеної посадки. |
26.08.1990 | ![]() |
![]() |
0/н.д. | Згорів після вимушеної посадки. |
11.12.1990 | ![]() |
![]() |
5/6 | Борт ВВС, 65 ОВП. Розбився при посадці в складних метеоумовах, помилки екіпажу. |
16.12.1990 | ![]() |
![]() |
0/н.д. | Зіткнувся з поверхнею. |
22.06.1991 | ![]() |
![]() |
0/н.д. | Доробок дерева лопатями гвинта, розбився. |
01.08.1991 | ![]() |
![]() |
0/н.д. | Згорів після вимушеної посадки, викликаною пожежею на борту. |
12.11.1991 | ![]() |
![]() |
0/н.д. | Розбився після відмови двигуна. |
27.01.1992 | ![]() |
![]() |
8/10 | Борт ВПС, вертоліт-ВКП (Мі-6). Врізався в пагорб під час тренувального польоту в складних метеоумовах, вижили двоє членів екіпажу. |
19.02.1992 | ![]() |
![]() |
0/н.д. | Потрапив у аварію. |
24.03.1992 | ![]() |
![]() |
0/н.д. | Потрапив у аварію. |
19.06.1992 | ![]() |
![]() |
6/6 | Вимушена посадка, розбився і згорів. |
22.07.1992 | ![]() |
![]() |
0/5 | Вимушена посадка через пожежу на борту, списаний. |
27.08.1992 | ![]() |
![]() |
0/н.д. | Потрапив в аварію, не відновлювався. |
05.11.1992 | ![]() |
![]() |
31/31 | Борт ВВС, 325 ОВП. Розбився, був перевантажений майном полку, перекладного на нове місце дислокації. |
21.04.1992 | ![]() |
![]() |
0/5 | Вимушена посадка через пожежу на борту, після чого вертоліт частково згорів. |
01.07.1994 | ![]() |
![]() |
0/6 | Вимушена посадка через пожежу двигуна, після чого вертоліт повністю згорів. |
15.12.1994 | ![]() |
![]() |
0/н.д. | Під час посадки в погану погоду зачепив насип та перекинувся. |
13.02.1996 | ![]() |
![]() |
4/6 | Борт ВВС, 332 ОВП. Через втрату екіпажем орієнтування при посадці вертоліт знесло у бік лісу, він зачепив лопатями верхівки дерев та розбився. |
30.05.1996 | ![]() |
![]() |
0/5 | Під час зниження, для посадки в аеропорт Ігрім, на хвостовий гвинт намотався трос, яким був підвішений вантаж, через що гвинт зруйнувався, і вертоліт впав. До цих пір велика частина гелікоптера розташована в болоті біля селища (близько 5 км від Ігріма) |
17.07.1996 | ![]() |
![]() |
0/ н.д. | Списаний після вимушеної посадки. |
26.07.1996 | ![]() |
![]() |
0/н.д. | Вимушена посадка, після якої вертоліт повністю згорів. |
15.10.1997 | ![]() |
![]() |
0/н.д. | Списаний після нічної вимушеної посадки. |
10.07.2002 | ![]() |
![]() |
21/21 | Пожежа двигуна через руйнування підшипника вторинного валу, вертоліт втратив керування та впав. після цієї катастрофи всі гелікоптери Мі-6 в Росії були виведені з експлуатації. |
- Коли Московський вертолітний завод імені М. Л. Міля приступив до розробки важкого транспортного гелікоптера Мі-6 з максимальною злітною масою понад 40 т, найважчі зарубіжні гелікоптери того періоду мали максимальну злітну масу не більше 15 т.[3]
- Вперше в СРСР на серійному гелікоптері передбачалося перевезення вантажів на зовнішній підвісці.[3]
- Саме з Мі-6 в СРСР почався розвиток гелікоптерів з газотурбінним двигуном.[3]
- На гелікоптері Мі-6 встановлено 16 світових рекордів.[3]
- У 1961 році Мі-6 став першим у світі гелікоптером, що подолав 300 км/год, швидкість, яка в той час вважалася граничною для гелікоптерів.[1]
- Московський вертолітний завод імені М. Л. Міля за встановлення на Мі-6 світового рекорду швидкості за 320 км/год отримало міжнародний приз ім. І. І. Сікорського як «визнання видатного досягнення в області гелікоптеробудівного мистецтва».
- 12 жовтня 2012 року, в Москві на Ходинському полі в музеї авіації, невідомими був розпиляний Мі-6 на дрібні частини[13].
- ↑ а б в г д е ж и Вертоліт Мі-6. Історія створення. Архів оригіналу за 8 січня 2013. Процитовано 27 грудня 2012.
- ↑ Світові рекорди вертольотів МІ-6 (продовження-4). Архів оригіналу за 26 квітня 2014. Процитовано 27 грудня 2012.
- ↑ а б в г д Вертоліт Мі-6. Архів оригіналу за 26 квітня 2014. Процитовано 27 грудня 2012.
- ↑ а б Світові рекорди вертольотів МІ-6. Архів оригіналу за 27 квітня 2014. Процитовано 27 грудня 2012.
- ↑ а б в Світові рекорди вертольотів МІ-6 (продовження). Архів оригіналу за 26 квітня 2014. Процитовано 27 грудня 2012.
- ↑ Світові рекорди вертольотів МІ-6 (продовження-2). Архів оригіналу за 26 квітня 2014. Процитовано 27 грудня 2012.
- ↑ а б Світові рекорди вертольотів МІ-6 (продовження-3). Архів оригіналу за 26 квітня 2014. Процитовано 27 грудня 2012.
- ↑ а б Світові рекорди вертольотів МІ-6 (продовження-3). Архів оригіналу за 26 квітня 2014. Процитовано 27 грудня 2012.
- ↑ Order of Battle — Ethiopia. Архів оригіналу за 25 квітня 2014. Процитовано 27 грудня 2012.
- ↑ Order of Battle — Uzbekistan. Архів оригіналу за 3 березня 2016. Процитовано 27 грудня 2012.
- ↑ Катастрофа Мі-6А Норильського а/п на Таймирі. Архів оригіналу за 19 січня 2013. Процитовано 27 грудня 2012.
- ↑ Wacław Hołyś, Największy i najszybszy (Biggest and fastest) in Wiraże nr.6/2005, p.27. (пол.)
- ↑ Невідомі розпиляли болгарками вертоліт Мі-6 на Ходинському полі в Москві. Архів оригіналу за 1 травня 2013. Процитовано 27 грудня 2012.