Зодіак
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/uk/thumb/a/a9/Apocalyptic_manuscript_HM_83-22.jpg/250px-Apocalyptic_manuscript_HM_83-22.jpg)
Зодіа́к (грец.
У західній астрології зодіак поділяється на дванадцять знаків зодіаку: Овен, Телець, Близнята, Рак, Лев, Діва, Терези, Скорпіон, Стрілець, Козоріг, Водолій і Риби. Кожен астрологічний знак займає 30° небесної довготи і приблизно відповідає однойменним астрономічним сузір’ям[2][3]. Однак дати перебування Сонця в цих сузір'ях, визначені в давнину, за останні дві тисячі років змістились приблизно на місяць через прецесію рівнодення так що, наприклад, астрологічний знак Рака найчастіше мають люди, народжені, коли Сонце перебувало в сузір'ї Близнят, знак Близнят — народжені, коли Сонце перебувало в сузір'ї Тельця тощо[4]. Екліптика також перетинає границі сузір'я Змієносець[5], яке, однак, в давні часи не включалося в зодіак. Сузір'я Кита й Оріона не перетинаються екліптикою, але перебувають достатньо близько від неї, щоб Місяць і планети могли іноді в них заходити[6] і таким чином теж можуть включатися в зодіак.
Поділ екліптики на 12 рівних знаків зодіаку виник у вавилонській астрономії в 1-му тисячолітті до н.е. Звідти у II ст. до н.е. він був запозичений у грецьку астрономію. В сучасній астрономії продовжує вживатись екліптична система координат, в якій за основу береться площина екліптики (середина зодіаку).
Слово «зодіак» походить від давньогрецького
Виділення Зодіаку як кола небесної сфери, вздовж якого відбувається видимий рух Місяця, Сонця і планет, відбулось у Вавилоні. Перша згадка про зодіакальний пояс у письмових джерелах Вавилона є в серії клинописних табличок «Мул Апін» (MUL.APIN — сузір'я Плуга), датованих початком VII століття до н. е.: тексти містять перелік 18 сузір'їв на «шляху Місяця» і вказано, що Сонце і п'ять планет пересуваються цим же шляхом, а також виділяється група при-екваторіальних (відповідно, близьких до екліптики) зір. У VII—VI століттях до н. е. згадується поділ зодіакальної зони на 36 ділянок по 10° (так звані деканати, декани або фаси).
Поділ зодіаку на 12 рівних частин по 30° відбувся, імовірно, на початку V століття до н. е., коли 10°-ні ділянки були згруповані по три — на цей період припадають згадки зодіакальних гороскопів; у вавилонських астрономічних «щоденниках» 12 зодіакальних сузір'їв згадуються з кінця V — початку IV століть до н. е.
Поділ зодіаку на 36—12 ділянок був зумовлений шістдесятковою системою числення Вавилону. Коло поділялося на 360 частин (градусів), що приблизно відповідало кількості днів у році. Зодіакальна вавилонська система служила також і системою небесних координат: екліптичні довготи світил відраховувались в межах зодіакальної ділянки від його західної межі на схід.
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4c/Dendera_zodiac%2C_Louvre.jpg/300px-Dendera_zodiac%2C_Louvre.jpg)
Декадна система з 10°-ми ділянками була сприйнята єгипетською астрономією, причому кожній ділянці — декаді — було відповідно призначено деканальні божества (в грецькому варіанті — «декани»). В елліністичному Єгипті користувались комбінованою системою — прикладом чого є так званий Дендерський зодіак (1 ст. до н. е.) — барельеф, котрий розташовувався на стелі одного із приміщень храму богині Хатхор у Дендері, де кожен із дванадцяти зодіакальних секторів розбито на три декани.
Грецька астрономія перейняла зодіакальну систему вавилонян у варіанті з поділом на 12 однакових частин. Перша згадка зодіаку в грецьких джерелах пов'язана з Евдоксом Кнідським — основоположником давньогрецької теоретичної астрономії (середина IV ст. до н. е.) Було виділено окрему групу з 12 сузір'їв, кожне з яких позначалося окремим знаком. Назви знаків і сузір'їв у ті часи збігалися. Знаками зодіаку позначали також місяці[9].
Давні греки пов'язували знаки зодіаку з міфами: Овен — золоторунний баран, що ніс Фрікса й Геллу, Телець — бик, який викрав Європу, Близнята — Діоскури, Лев — Немейський лев, Стрілець — Кентавр, Рак — рак, що хотів допомогти Лернейській гідрі, коли на неї напав Геракл тощо.
- тропічний
За часів Гіппарха точка весняного рівнодення розташовувалася у сузір'ї Овна і знак цього сузір'язастосовується для позначення точки весняного рівнодення і досі, хоча за дві тисячі років внаслідок прецесії вона змістилася у сусіднє сузір'я Риб. Перські астрологи середини I тис. н. е. та арабські астрологи наступних століть використовували тропічний Зодіак, що підтверджується збереженими десятками арабських гороскопів на інгресію Сонця в знак Овна: ці інгресії збігалися з датами весняних рівнодень. Саме цей Зодіак використовується західними астрологами і дотепер.
- сидеричний — відлік координат прив'язаний до визначених зірок, відповідно, до сузір'їв.
Власне сидеричний Зодіак використовується в індійській астрології, маючи кілька варіантів.
Внаслідок явища випередження рівнодень тропічне зодіакальне коло зміщується не лише на фоні нерухомих зодіакальних сузір'їв, а й щодо сидеричного зодіакального кола, або, аналогічно, сидеричний та тропічний зодіаки дуже повільно зміщуються один щодо іншого. Раз на понад дві тисячі років інший знак сидеричного зодіаку персікається з 0°Овна тропічного, що початкує зміну астрологічної ери (наприклад, закінчення ери Риб та настання ери Водолія).[10]
Традиційно Знаки Зодіаку згруповані за різними ознаками:
- трипліцитети стихій: вогняний (Овен, Лев, Стрілець), повітряний (Близнята, Терези, Водолій), земний (Телець, Діва, Козоріг) та водяний (Рак, Скорпіон, Риби);
- чоловічі (вогняні та повітряні) і жіночі (земні та водяні);
- кардинальні: Овен — знак весняного рівнодення, Терези — осіннього, Рак — знак літнього сонцестояння, Козоріг — зимового. Ці знаки Зодіаку названі кардинальними (поворотними, або кутовими), оскільки із «входженням» до них Сонця відбуваються зміни у співвідношенні тривалості дня і ночі, тобто зміна пори року.
- фіксовані (або нерухомі): Телець, Лев, Скорпіон, Водолій; ці знаки наступні за кардинальними;
- мутабельні (або перехідні): Близнята, Діва, Стрілець, Риби; ці знаки наступні за фіксованими, завершують пору року.
Знаки Зодіаку не є тотожним терміном до зодіакальних сузір'їв.
До зодіакальних сузір'їв належать Овен, Телець, Близнята, Рак, Лев, Діва, Терези, Скорпіон, Стрілець, Козоріг, Водолій, Риби.
Важливо розрізняти знаки зодіаку від сузір'їв, пов'язаних з ними, але не тільки через віддалення їх один від одного з причини прецесії рівнодень, а ще й тому, що сузір'я різноманітні за формою та розміром і займають різну ширину екліптики. Наприклад, сузір'я Діви займає в п'ять разів більше екліптичної довготи, ніж сузір'я Скорпіона. Знаки зодіаку, з іншого боку, абстраговані від сузір'їв, і становлять рівно одну дванадцяту частину від повного кола кожен, тобто 30°-ий сектор, або ж шлях, пройдений Сонцем приблизно за 30,4 днів.
Межі нинішніх сузір'їв було визначено 1930 року Міжнародним астрономічним союзом. Власне екліптика проходить через ще одне (тринадцяте) сузір'я — Змієносця — розташоване між Скорпіоном і Стрільцем, на що також вказано в Альмагесті Птолемея. Сонце проходить через сузір'я Змієносця в період 30 листопада — 17 грудня. До знаків зодіаку, відповідно до традиційних астрологічних шкіл, сузір'я Змієносець не належить.
У наступній таблиці порівнюються дати періодів (за Григоріанським календарем), коли Сонце входить
- до знаку тропічного зодіаку (тропічна астрологія)
- до знаку сидеричного зодіаку (станом на 2011 р., індійська астрологія)
- до сузір'я з такою ж назвою, як у знака, враховуючи межі сузір'ів, визначені 1930 року Міжнародним астрономічним союзом.
Знак зодіаку | Сузір'я | ||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
назва | символ | тропічний зодіак | сидеричний зодіак (Джйотиша[11]) |
назва[12] | перебування Сонця у сузір'ї | тривалість перебування | найяскравіша зірка сузір'я[13] |
Овен | ![]() |
21 березня — 20 квітня | Меша (Aries)
14 квітня — 15 травня |
Овен | 19 квітня — 14 травня | 25.5 доби | Гамаль |
Телець | ![]() |
21 квітня — 21 травня | Врішабха (Taurus)
15 травня — 15 червня |
Телець | 14 травня — 21 червня | 38.2 доби | Альдебаран |
Близнята | ![]() |
22 травня — 21 червня | Майтхуна (Gemini)
15 червня — 17 липня |
Близнята | 21 червня −21 липня | 29.3 доби | Поллукс |
Рак | ![]() |
22 червня — 22 липня | Карка (Cancer)
17 липня — 17 серпня |
Рак | 21 липня — 11 серпня | 21.1 доби | Альтарф |
Лев | ![]() |
23 липня — 22 серпня | Сімха (Leo)
17 серпня — 17 вересня |
Лев | 11 серпня — 17 вересня | 36.9 доби | Регул |
Діва | ![]() |
23 серпня — 23 вересня | Канья (Virgo)
17 вересня — 17 жовтня |
Діва | 17 вересня — 31 жовтня | 44.5 доби | Спіка |
Терези | ![]() |
24 вересня — 23 жовтня | Тула (Libra)
17 жовтня — 16 листопада |
Терези | 31 жовтня — 21 листопада | 21.1 доби | Зубен Ельшемалі |
Скорпіон | ![]() |
24 жовтня — 22 листопада | Врішчіка (Scorpio)
16 листопада — 16 грудня |
Скорпіон | 21 листопада — 30 листопада | 8.4 доби | Антарес |
- | ![]() |
- | - | Змієносець | 30 листопада — 18 грудня | 18.4 доби | Рас Альхаг |
Стрілець | ![]() |
23 листопада — 21 грудня | Дхану (Sagittarius)
16 грудня — 14 січня |
Стрілець | 18 грудня — 21 січня | 33.6 доби | Каус Австраліс |
Козоріг | ![]() |
22 грудня — 20 січня | Макара (Capricorn)
14 січня — 13 лютого |
Козоріг | 21 січня — 17 лютого | 27.4 доби | Шедді |
Водолій | ![]() |
21 січня — 19 лютого | Кумбха (Aquarius)
13 лютого — 15 березня |
Водолій | 17 лютого — 13 березня | 23.9 доби | Садалсууд |
Риби | ![]() |
20 лютого — 20 березня | Міна (Pisces)
15 березня — 14 квітня |
Риби | 13 березня — 19 квітня | 37.7 доби |
У Unicode символи знаків зодіаку закодовані в блоці «Miscellaneous Symbols». Їх можна змусити виглядати як текст, додавши U+FE0E, або як емодзі, додавши U+FE0F[14]:
Unicode character | text | emoji |
---|---|---|
U+2648 ♈ ARIES (HTML ♈ ) |
♈︎ | ♈️ |
U+2649 ♉ TAURUS (HTML ♉ ) |
♉︎ | ♉️ |
U+264A ♊ GEMINI (HTML ♊ ) |
♊︎ | ♊️ |
U+264B ♋ CANCER (HTML ♋ ) |
♋︎ | ♋️ |
U+264C ♌ LEO (HTML ♌ ) |
♌︎ | ♌️ |
U+264D ♍ VIRGO (HTML ♍ ) |
♍︎ | ♍️ |
U+264E ♎ LIBRA (HTML ♎ ) |
♎︎ | ♎️ |
U+264F ♏ SCORPIUS (HTML ♏ ) |
♏︎ | ♏️ |
U+2650 ♐ SAGITTARIUS (HTML ♐ ) |
♐︎ | ♐️ |
U+2651 ♑ CAPRICORN (HTML ♑ ) |
♑︎ | ♑️ |
U+2652 ♒ AQUARIUS (HTML ♒ ) |
♒︎ | ♒️ |
U+2653 ♓ PISCES (HTML ♓ ) |
♓︎ | ♓️ |
U+26CE ⛎ OPHIUCHUS (HTML ⛎ ) |
⛎︎ | ⛎️ |
- ↑ zodiac. Oxford Dictionaries. Oxford University Press. Архів оригіналу за 26 September 2016. Процитовано 19 September 2017.
- ↑ Because the signs are each 30° in longitude but constellations have irregular shapes, and because of precession, they do not correspond exactly to the boundaries of the constellations after which they are named.
- ↑ Noble, William (1902), Papers communicated to the Association. The Signs of the Zodiac., Journal of the British Astronomical Association, 12: 242—244, Bibcode:1902JBAA...12..242N
- ↑ The Constellations of the Zodiac, AstronomyOnline.org
- ↑ Serviss, Garrett P. (1908). Astronomy With the Naked Eye. Harper & Brothers, New York and London. с. 105, 106.
- ↑ Kidger, Mark (2005). Astronomical Enigmas: Life on Mars, the Star of Bethlehem, and Other Milky Way Mysteries. The Johns Hopkins University Press. с. 38–39. ISBN 9780801880261.
- ↑ . ISBN 9789004122598.
{{cite encyclopedia}}
: Пропущений або порожній|title=
(довідка) - ↑ Шаблон:OEtymD
- ↑ Зодіакальні сузір'я // Астрономічний енциклопедичний словник / за заг. ред. І. А. Климишина та А. О. Корсунь. — Львів : Голов. астроном. обсерваторія НАН України : Львів. нац. ун-т ім. Івана Франка, 2003. — С. 174. — ISBN 966-613-263-X.
- ↑ Марк Русборн, Запретное искусство: самоучитель по хорарной астрологии в 4-х частях.- М.:Изд-во «Доктор Гаспар»,2010.-302с., стр. 77-79.
- ↑ Відповідно до Лагірі (англ. N.C. Lahiri) різниця між сидеричним та тропічним зодіаком на початок 2013 р. становить 24-02-20 град-мін-сек і постійно зростає так на початок 2113 р. становитиме 25-26-30
- ↑ Олександр Пономарів Культура слова: мовностилістичні поради [Архівовано 1 червня 2013 у Wayback Machine.]
- ↑ Астрономічний енциклопедичний словник / за заг. ред. І. А. Климишина та А. О. Корсунь. — Львів : Голов. астроном. обсерваторія НАН України : Львів. нац. ун-т ім. Івана Франка, 2003. — 548 с. : іл. — ISBN 966-613-263-X.
- ↑ Zodiacal symbols in Unicode block Miscellaneous Symbols (PDF). The Unicode Standard. 2010. Архів (PDF) оригіналу за 22 August 2017. Процитовано 23 March 2018.
- Словник античної міфології. — К.: Наукова думка, 1985. — 236 сторінок.
- NICHOLAS DEVORE: The Encyclopedia of Astrology
- Г. Е. Куртик О происхождении названий греческих зодиакальных созвездий [Архівовано 11 січня 2012 у Wayback Machine.] Виет 2002. Т. 23. № 1. С.76-106 (рос.)
|
Овен |
|