Tigris
El Tigris (en persa antic Tigr; en arameu Deqlath; àrab: دجلة, Dijla; en turc i kurd: Dicle; en hebreu, en textos bíblics, חִדֶּקֶל, Hiddéqel; en grec antic Τίγρης, Tigres, i en llatí: Tigris)[1] és, juntament amb l'Eufrates, un dels dos grans rius que defineixen la Mesopotàmia; és el més oriental de tots dos i travessa l'Iraq des de les muntanyes de l'Anatòlia.
(tr) Dicle (ar) دجلة ![]() | ||||
Tipus | Riu ![]() | |||
---|---|---|---|---|
Inici | ||||
Continent | Àsia ![]() | |||
País de la conca | Turquia ![]() | |||
Cota inicial | 1.280 m | |||
Localització | Hazar Gölü ![]() | |||
Final | ||||
Entitat territorial administrativa | Governació de Basra (Iraq) ![]() | |||
Localització | Xatt al-Arab ![]() | |||
| ||||
Afluent | 23
| |||
Conca hidrogràfica | conca del golf Pèrsic ![]() | |||
Dades i xifres | ||||
Mida | 1.850 (![]() | |||
Travessa | Turquia, Iraq | |||
Superfície de conca hidrogràfica | 375.000 km² ![]() | |||
Mesures i indicadors | ||||
Cabal | 1.014 m³/s ![]() | |||
Etimologia
modificaLa forma grega antiga Tigris (Τίγρις ) és una forma alternativa de Tígrēs (Τίγρης ), que va ser una adaptació del persa antic 𐎫𐎡𐎥𐎼𐎠 (tigra /Tigrā/), de l'elamita Tigra, i al seu torn del sumeri 𒀀𒇉𒈦𒄘𒃼 (Idigna o Idigina, probablement derivat de *id (i)gina 'aigua corrent').[2] El terme sumeri, que es pot interpretar com "el riu ràpid", contrasta el Tigris amb el seu veí, l'Eufrates, el ritme pausat del qual va fer que diposités més llim i aixequés un llit més alt que el Tigris. La forma sumèria va ser manllevada a l'acadi com a Idiqlat i d'aquí a les altres llengües semítiques (compareu amb hebreu: חִדֶּקֶל Ḥîddéqel, Jewish Babylonian Aramaic diqlāṯ o’‘diglāṯ, Classical Syriac Deqlāṯ, àrab: دِجلَة’‘Dijlah).
Un altre nom per al Tigris utilitzat en persa mitjà va ser Arvand Rud, literalment "riu ràpid". Avui, però, Arvand Rud (persa: اروندرود ) fa referència a la confluència dels rius Eufrates i Tigris, coneguts en àrab com a Xatt al-Arab. En kurd, es coneix com Ava Mezin, "la Gran Aigua".
El nom del Tigris en idiomes que han estat importants a la regió:
Llenguatge | Nom de Tigris |
---|---|
Accadi | 𒁇𒄘𒃼, Idiqlat |
àrab | دِجلَة, Dijlah; حُدَاقِل, Ḥudāqil |
arameu | דיגלת, Diglath |
armeni | Տիգրիս, Tigris, Դգլաթ, Dglatʿ |
grec | ἡ Τίγρης, -ητος, hē Tígrēs, -ētos;
ἡ, ὁ Τίγρις, -ιδος, hē, ho Tígris, -idos |
hebreu | חידקל, Ḥîddéqel, bíblic Ḥiddeqel[3] |
hurrita | Aranzah[4] |
persa | antic persa 𐎫𐎡𐎥𐎼𐎠’‘Tigra; Persa mitjà:’‘Tigr; persa: دجله’‘Dejle |
sumeri | 𒁇𒄘𒃼 Idigna/Idigina </img> |
siríac | ܕܸܩܠܵܬܼ Deqlaṯ |
turc | Dicle |
kurd | Dîcle, Dijlê, دیجلە |
Geografia
modificaEl Tigris té 1.750 km de llarg, des de les Muntanyes del Taure de l'est de Turquia uns 25 km al sud-est de la ciutat d’Elâzığ i uns 30 km de la capçalera de l'Eufrates. Després el riu flueix per 400 km a través del sud-est de Turquia abans de formar part de la frontera entre Síria i Turquia. Aquest tram de 44 km és l'única part del riu que es troba a Síria.[5] Alguns dels seus afluents són Garzan, Anbarçayi, Batman i el Gran i el Petit Zab.[6][7]
Prop de la seva confluència amb l'Eufrates, el Tigris es divideix en diversos canals. Primer, l'artificial Xatt al-Hayy es ramifica, per unir-se a l'Eufrates prop de Nasiriyah. En segon lloc, el Shatt al-Muminah i el Majar al-Kabir es ramifiquen per alimentar els pantans centrals. Més aigües avall, es bifurquen altres dos canals de distribució (Al-Musharrah i Al-Kahla), per alimentar els aiguamolls de Hawizeh. El canal principal continua cap al sud i s'uneix amb l’Al-Kassarah, que drena els aiguamolls de Hawizeh. Finalment, el Tigris s'uneix a l'Eufrates prop d’al-Qurnah per formar el Xatt al-Arab. Segons Plini i altres historiadors antics, l'Eufrates tenia originàriament la seva sortida al mar separada de la del Tigris.[8]
Bagdad, la capital iraquiana, es troba a la riba occidental del Tigris, mentre que la ciutat portuària de Bàssora hi està situada a banda i banda, ja prop de la desembocadura, a la part coneguda com a Xatt al-Arab. Als temps antics, moltes de les grans ciutats mesopotàmiques s'aixecaven al costat del riu o no gaire lluny, i l'aigua del Tigris va irrigar la civilització sumèria. Les ciutats erenques notables incloïen Nínive, Ctesifont i Selèucia del Tigris, mentre que les aigües del Tigris arribaven a la ciutat de Lagash a través d'un canal construït cap al 2400 aC. La ciutat natal de Saddam Hussein, Tikrit, també toca al riu i el seu nom deriva precisament d'aquest.
Navegació
modificaEl Tigris ha estat una important via de comunicació i transport en un país majoritàriament desèrtic. Fins a Bagdad, és navegable per a vaixells de poc calat, però el transport riu amunt fins a Mossul només és accessible amb rais i barcasses. El transport fluvial va perdre importància durant el segle xx des del moment que el ferrocarril Bàssora-Bagdad-Mossul i les carreteres es van endur una gran part del tràfic de mercaderies.[9][10][11]
El riu es veu embassat per un gran nombre de preses tant a l'Iraq com a Turquia, per tal de proveir d'aigua i regar les regions àrides i semidesèrtiques properes a la seva vall. Els embassaments també han evitat inundacions a la part iraquiana, que abans eren habituals arran de la fosa de les neus a les muntanyes turques pels volts de l'abril. El recent embassament del riu a la part turca ha estat subjecte de controvèrsia, tant pels seus efectes sobre el medi com per la potencial reducció del cabal riu avall.
Gestió i qualitat de l'aigua
modificaEl Tigris està fortament embassat a l'Iraq i Turquia per proporcionar aigua per regar les regions àrides i semidesèrtiques que voregen la vall del riu. L'embassament també ha estat important per evitar les inundacions a l'Iraq, a les quals el Tigris ha estat històricament notòriament propens després de la fusió de la neu a l'abril a les muntanyes turques. La presa de Mossul és la presa més gran de l'Iraq.
L'embassament turc recent del riu ha estat objecte de certa controvèrsia, tant pels seus efectes ambientals a Turquia com pel seu potencial per reduir el cabal d'aigua aigües avall.
L'aigua dels dos rius s'utilitza com a mitjà de pressió durant els conflictes.[12]
El 2014 es va aconseguir un gran avenç en el desenvolupament d'un consens entre diversos representants de les parts interessades de l'Iraq i Turquia sobre un Pla d'acció per promoure l'intercanvi i el calibratge de dades i estàndards relatius als cabals del riu Tigris. El consens, conegut com el "Consens de Ginebra sobre el riu Tigris", es va aconseguir en una reunió organitzada a Ginebra pel grup de reflexió Strategic Foresight Group.[13]
El febrer de 2016, l’ambaixada dels Estats Units a l'Iraq, així com el primer ministre de l'Iraq, Haider al-Abadi, van advertir que la presa de Mossul podria col·lapsar.[14] Els Estats Units van advertir la gent que evacués la plana inundable del Tigris perquè entre 500.000 i 1,5 milions de persones estaven en risc d'ofegar-se a causa d’una inundació sobtada si la presa s'esfondrava, i que les principals ciutats iraquianes de Mossul, Tikrit, Samarra i Bagdad es trobaven en risc.[15]
Religió i mitologia
modificaEn la mitologia sumèria, el Tigris va ser creat pel déu Enki, que va omplir el riu amb aigua corrent.[16]
En la mitologia hitita i hurrita, Aranzah (o Aranzahas en la forma nominativa hitita) és el nom hurrita del riu Tigris, que va ser divinitzat. Era fill de Kumarbi i germà de Tessub i Tašmišu, un dels tres déus que va escopir de la boca de Kumarbi a la muntanya Kanzuras. Més tard va col·ludir amb An i el Tessub per destruir el cicle de Kumarbi).
El Tigris apareix dues vegades a l’Antic Testament. En primer lloc, al Llibre del Gènesi, és el tercer dels quatre rius que surten del riu que surt del Jardí de l'Edèn.[3] La segona menció es troba al Llibre de Daniel, on Daniel afirma que va rebre una de les seves visions "quan estava al costat del gran riu Tigris".[17]
El riu Tigris també s'esmenta a l'islam a Sahih Al-Bukhari i Muslim que descriu que el riu (Eufrates) s'assecarà prop del temps final per descobrir un tresor d'or i ha prohibit a ningú prendre l'or[18] La tomba de l'iman Àhmad ibn Hànbal i Syed Abdul Razzaq Jilani es troben a Bagdad i el flux del Tigris restringeix el nombre de visitants.[19]
Bahà'u'llàh, el fundador de la Fe bahà'í, també va escriure The Hidden Words cap al 1858 mentre caminava per la vora del riu Tigris durant el seu exili a Bagdad.
El riu va aparèixer a l’escut de l'Iraq de 1932 a 1959.
Referències
modifica- ↑ Els noms turc i àrab deriven de la mateixa arrel que l'arameu, que era el nom que portava el riu a la part alta; Tigris, per contra, és una paraula meda que vol dir 'arc'.
- ↑ F. Delitzsch,’‘Sumerisches Glossar, Leipzig (1914), IV, 6, 21.
- ↑ 3,0 3,1 Genesis 2:14
- ↑ E. Laroche,’‘Glossaire de la langue Hourrite, Paris (1980), p. 55.
- ↑ Isaev, V.A.; Mikhailova, M.V. (2009).
- ↑ «Diyarbakir» (en anglès). europeanwalledtowns. Arxivat de l'original el 2023-10-25. [Consulta: 10 novembre 2019].
- ↑ «Tigris». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
- ↑ Pliny: Natural History, VI, XXVI, 128-131
- ↑ Namio Egami, "The Report of The Japan Mission For The Survey of Under-Water Antiquities At Qurnah: The First Season," (1971-72), 1-45, https://www.jstage.jst.go.jp/article/orient1960/8/0/8_0_1/_pdf Arxivat 2018-10-31 a Wayback Machine.
- ↑ Larsen, M.T.,The Conquest of Assyria: Excavations in an Antique Land Arxivat 2023-03-26 a Wayback Machine., Routledge, 2014, pp 344-49
- ↑ «Mesopotamia, Tigris-Euphrates, 1914-1917, despatches, killed and died, medals». naval-history.net. Arxivat de l'original el 19 novembre 2015. [Consulta: 28 novembre 2015].
- ↑ Vidal, John.
- ↑ «Analysis & Water Agenda». ORSAM. Arxivat de l'original el 2015-09-24. [Consulta: 28 novembre 2015].
- ↑ Borger «Iraqi PM and US issue warnings over threat of Mosul dam collapse». The Guardian, 29-02-2016. Arxivat de l'original el 29 febrer 2016 [Consulta: 29 febrer 2016].
- ↑ «US warns of Mosul dam collapse in northern Iraq». BBC News, 29-02-2016. Arxivat de l'original el 29 febrer 2016 [Consulta: 29 febrer 2016].
- ↑ Jeremy A. Black,’‘The Literature of Ancient Sumer, Oxford University Press, 2004, ISBN 0-19-926311-6, p. 220–221.
- ↑ Daniel 10:4
- ↑ «Riyad as-Salihin 1822 - The Book of Miscellaneous ahadith of Significant Values - كتاب المنثورات والملح - Sunnah.com - Sayings and Teachings of Prophet Muhammad (صلى الله عليه و سلم)». sunnah.com. Arxivat de l'original el 2023-03-02. [Consulta: 2 març 2023].
- ↑ «Sunan Abi Dawud 4306 – Battles (Kitab Al-Malahim) – كتاب الملاحم – Sunnah.com – River of Dajal(Tigris)». sunnah.com. Arxivat de l'original el 2021-04-13. [Consulta: 10 febrer 2021].
Bibliografia addicional
modifica- Jared Diamond, Guns, Germs, and Steel|Guns, Germs and Steel: A Short History of Everybody for the Last 13,000 Years, 1997.
- Anderson, Clifford Norman. The Fertile Crescent: Travels In the Footsteps of Ancient Science. 2d ed., rev. Fort Lauderdale: Sylvester Press, 1972.
- Deckers, Katleen. Holocene Landscapes Through Time In the Fertile Crescent. Turnhout: Brepols, 2011.
- Ephʻal, Israel. The Ancient Arabs: Nomads On the Borders of the Fertile Crescent 9th–5th Centuries B.C. Jerusalem: Magnes Press, 1982.
- Kajzer, Małgorzata, Łukasz Miszk, and Maciej Wacławik. The Land of Fertility I: South-East Mediterranean Since the Bronze Age to the Muslim Conquest. Newcastle upon Tyne, UK: Cambridge Scholars Publishing, 2016.
- Kozłowski, Stefan Karol. The Eastern Wing of the Fertile Crescent: Late Prehistory of Greater Mesopotamian Lithic Industries. Oxford: Archaeopress, 1999.
- Potts, Daniel T. John Wiley & Sons. A Companion to the Archaeology of the Ancient Near East, 21 Maig de 2012, p. 1445. DOI 10.1002/9781444360790. ISBN 9781405189880.
- Steadman, Sharon R.; McMahon, Gregory. OUP. The Oxford Handbook of Ancient Anatolia: (10,000-323 BCE), 15 setembre 2011, p. 1174. ISBN 9780195376142.
- Thomas, Alexander R. The Evolution of the Ancient City: Urban Theory and the Archaeology of the Fertile Crescent. Lanham: Lexington Books/Rowman & Littlefield Publishers, 2010.
- ; Sissakian, Varoujan; Adamo, Nasrat; Knutsson, Sven «Mystery of Mosul Dam the most Dangerous Dam in the World: The project». Journal of Earth Sciences and Geotechnical Engineering, 3, 2015, pàg. 15–17. Arxivat de l'original el 18. 04. 2016. ISSN: 1792-9660 [Consulta: 4 març 2016].
- Daniel Pipes. «Saddam's Damn Dam». [Consulta: 23 agost 2014].
- «Worries grow over Mosul Dam», 30-11-2007. Arxivat de l'original el 21. 08. 2014. [Consulta: 13. 03. 2023].
- Filkins, Dexter «Before the flood: a failing dam threatens millions of Iraqis». The New Yorker, 43, 02-01-2017, pàg. 22–28.