Suessions: diferència entre les revisions
mCap resum de modificació |
m Ortografia |
||
(13 revisions intermèdies per 5 usuaris que no es mostren) | |||
Línia 1: | Línia 1: | ||
{{confusió|Suessetans}} |
|||
{{confusió|Suessetans}}{{Grup humà|image=Gaule Belgique.png|caption=Situació dels ''Suessiones'' a la Gàl·lia Belga |
|||
{{Infotaula grup humà}} |
|||
|tipus=[[Tribu (antropologia)|tribu]]|part_de=[[belgae]] / [[gals]] / [[britans]] |
|||
⚫ | Els '''suessions''' o '''suessons''' ([[llatí]]: ''Suessiones'' o ''Suessones'', grec |
||
}} |
|||
⚫ | Els '''suessions''' o '''suessons''' (llatí ''Suessiones'' o ''Suessones'', grec |
||
== Etimologia == |
== Etimologia == |
||
[[File:Suessiones.jpg|thumb|left|Moneda dels suessions]] |
|||
L'etimologia del nom dels suessions no és clara i els científics han fet diverses propostes, cap de les quals té prou consens. S'ha suggerit que els suessions que vivien a les ribes de l'Aisne varen prendre el nom del riu, "Axona". Aquesta hipòtesi, qüestionable, els fa ser el "''poble del riu Axona''". |
L'etimologia del nom dels suessions no és clara i els científics han fet diverses propostes, cap de les quals té prou consens. S'ha suggerit que els suessions que vivien a les ribes de l'Aisne varen prendre el nom del riu, "Axona". Aquesta hipòtesi, qüestionable, els fa ser el "''poble del riu Axona''". |
||
S'han fet altres traduccions, com ara « ''Aquells qui s'han apropiat llur territori'' », « ''Aquells qui han fet seu el territori de conquesta'' » proposat per Françoise Bader. Aquesta anàlisi traduieix la primera síl·laba del nom de ''Suessiones'', '' Suess- '' com a forma reflexiva equiparable |
S'han fet altres traduccions, com ara « ''Aquells qui s'han apropiat llur territori'' », « ''Aquells qui han fet seu el territori de conquesta'' » proposat per Françoise Bader. Aquesta anàlisi traduieix la primera síl·laba del nom de ''Suessiones'', '' Suess- '' com a forma reflexiva equiparable al llatí '''sui''.<ref name="Lacroix1">Jacques Lacroix, Les noms d'origine gauloise : La Gaule des combats, éditions errance, 2012</ref> [[Xavier Delamarre]] tradueix suessiones per "''Aquells qui tenen sis tropes''". Léon Fleuriot parla d'"''Aquells qui son rics en queviures''".<ref name="arbre celtique">[http://encyclopedie.arbre-celtique.com/suessions-749.htm Suessiones] Web de l'arbre cèltic - article dels Suessions</ref> |
||
== Història == |
== Història == |
||
El seu territori limitava amb els rems i era gran i fèrtil, sent [[Noviodunum (suessions)|Noviodunum]] el seu [[oppidum]] principal.<ref>[[Juli Cèsar]], ''[[De bello gallico]]'' II</ref> |
El seu territori limitava amb els rems i era gran i fèrtil, sent [[Noviodunum (suessions)|Noviodunum]] el seu [[oppidum]] principal.<ref>[[Juli Cèsar]], ''[[De bello gallico]]'' II</ref> |
||
El seu rei més famós fou [[Divitiacus (suessions)|Divitiacus]], un dels més poderosos cabdills gals i en temps de Cèsar ([[57 |
El seu rei més famós fou [[Divitiacus (suessions)|Divitiacus]], un dels més poderosos cabdills gals i en temps de Cèsar ([[57 aC]]) tenien com a rei a [[Galba (rei dels suessions)|Galba]], que va assolir la direcció de la guerra dels pobles belgues contra els romans. Els suessions tenien dotze ciutats i mobilitzaven un contingent de cinquanta mil homes. [[Juli Cèsar]] va ocupar Noviodunum, ciutat dels suessions, i el poble es va sotmetre i van quedar units als remis. |
||
El [[52 |
El [[52 aC]] van enviar un contingent de cinc mil homes a [[Alèsia]] per ajudar els gals assetjats. Més tard van quedar separats dels rems. |
||
== Referències == |
== Referències == |
||
Línia 21: | Línia 19: | ||
{{Pobles de la Gàl·lia}} |
{{Pobles de la Gàl·lia}} |
||
{{Pobles de Bretanya}} |
{{Pobles de Bretanya}} |
||
[[Categoria:Grups gals de la Gàl·lia Belga]] |
[[Categoria:Grups gals de la Gàl·lia Belga]] |
||
[[Categoria:Grups celtes de |
[[Categoria:Grups celtes de Britànnia]] |
||
[[Categoria:Tribus involucrades en la Guerra de les Gàl·lies]] |
[[Categoria:Tribus involucrades en la Guerra de les Gàl·lies]] |
||
[[Categoria:Picardia]] |
[[Categoria:Picardia]] |
Revisió de 20:17, 17 feb 2024
Moneda dels suessions | |
Tipus | grup ètnic històric ![]() |
---|---|
Part de | gals i britans ![]() |
Mapa de distribució | |
![]() Situació dels Suessiones a la Gàl·lia Belga ![]() |
Els suessions o suessons (llatí: Suessiones o Suessones, grec
Etimologia
[modifica]L'etimologia del nom dels suessions no és clara i els científics han fet diverses propostes, cap de les quals té prou consens. S'ha suggerit que els suessions que vivien a les ribes de l'Aisne varen prendre el nom del riu, "Axona". Aquesta hipòtesi, qüestionable, els fa ser el "poble del riu Axona".
S'han fet altres traduccions, com ara « Aquells qui s'han apropiat llur territori », « Aquells qui han fet seu el territori de conquesta » proposat per Françoise Bader. Aquesta anàlisi traduieix la primera síl·laba del nom de Suessiones, Suess- com a forma reflexiva equiparable al llatí 'sui.[1] Xavier Delamarre tradueix suessiones per "Aquells qui tenen sis tropes". Léon Fleuriot parla d'"Aquells qui son rics en queviures".[2]
Història
[modifica]El seu territori limitava amb els rems i era gran i fèrtil, sent Noviodunum el seu oppidum principal.[3]
El seu rei més famós fou Divitiacus, un dels més poderosos cabdills gals i en temps de Cèsar (57 aC) tenien com a rei a Galba, que va assolir la direcció de la guerra dels pobles belgues contra els romans. Els suessions tenien dotze ciutats i mobilitzaven un contingent de cinquanta mil homes. Juli Cèsar va ocupar Noviodunum, ciutat dels suessions, i el poble es va sotmetre i van quedar units als remis.
El 52 aC van enviar un contingent de cinc mil homes a Alèsia per ajudar els gals assetjats. Més tard van quedar separats dels rems.
Referències
[modifica]- ↑ Jacques Lacroix, Les noms d'origine gauloise : La Gaule des combats, éditions errance, 2012
- ↑ Suessiones Web de l'arbre cèltic - article dels Suessions
- ↑ Juli Cèsar, De bello gallico II