Suessions: diferència entre les revisions
mCap resum de modificació |
m →Història: amplio |
||
Línia 2: | Línia 2: | ||
Els '''suessions''' o '''suessons''' (llatí ''Suessiones'' o ''Suessones'', grec |
Els '''suessions''' o '''suessons''' (llatí ''Suessiones'' o ''Suessones'', grec |
||
== |
== Etimologia == |
||
[[File:Suessiones.jpg|thumb|left|Moneda dels suessions]] |
[[File:Suessiones.jpg|thumb|left|Moneda dels suessions]] |
||
L'etimologia del nom dels suessions no és clara i els científics han fet diverses propostes, cap de les quals té prou consens. S'ha suggerit que els suessions que vivien a les ribes de l'Aisne varen prendre el nom del riu, "Axona". Aquesta hipòtesi, qüestionable, els fa ser el "''poble del riu Axona''". |
|||
S'han fet altres traduccions, com ara « ''Aquells qui s'han apropiat llur territori'' », « ''Aquells qui han fet seu el territori de conquesta'' » proposat per Françoise Bader. Aquesta anàlisi traduieix la primera síl·laba del nom de ''Suessiones'', '' Suess- '' com a forma reflexiva equiparable a al llatí '''sui''.<ref name="Lacroix1">Jacques Lacroix, Les noms d'origine gauloise : La Gaule des combats, éditions errance, 2012</ref> Xavier Delamarre tradueix suessiones per "''Aquells qui tenen sis tropes''". Léon Fleuriot parla d'"''Aquells qui son rics en queviures''".<ref name="arbre celtique">[http://encyclopedie.arbre-celtique.com/suessions-749.htm] site de l'arbre celtique - article des Suessions</ref> |
|||
== Història == |
|||
El seu territori limitava amb els rems i era gran i fèrtil, sent [[Noviodunum (suessions)|Noviodunum]] el seu [[oppidum]] principal.<ref>[[Juli Cèsar]], ''[[De bello gallico]]'' II</ref> |
El seu territori limitava amb els rems i era gran i fèrtil, sent [[Noviodunum (suessions)|Noviodunum]] el seu [[oppidum]] principal.<ref>[[Juli Cèsar]], ''[[De bello gallico]]'' II</ref> |
||
Revisió del 14:18, 8 des 2017
Moneda dels suessions | |
![]() Situació dels Suessiones a la Gàl·lia Belga | |
Tipus | grup ètnic històric ![]() |
---|---|
Part de | gals i britans ![]() |
Mapa de distribució | |
![]() Situació dels Suessiones a la Gàl·lia Belga ![]() |
Els suessions o suessons (llatí Suessiones o Suessones, grec
Etimologia
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/de/Suessiones.jpg/220px-Suessiones.jpg)
L'etimologia del nom dels suessions no és clara i els científics han fet diverses propostes, cap de les quals té prou consens. S'ha suggerit que els suessions que vivien a les ribes de l'Aisne varen prendre el nom del riu, "Axona". Aquesta hipòtesi, qüestionable, els fa ser el "poble del riu Axona".
S'han fet altres traduccions, com ara « Aquells qui s'han apropiat llur territori », « Aquells qui han fet seu el territori de conquesta » proposat per Françoise Bader. Aquesta anàlisi traduieix la primera síl·laba del nom de Suessiones, Suess- com a forma reflexiva equiparable a al llatí 'sui.[1] Xavier Delamarre tradueix suessiones per "Aquells qui tenen sis tropes". Léon Fleuriot parla d'"Aquells qui son rics en queviures".[2]
Història
El seu territori limitava amb els rems i era gran i fèrtil, sent Noviodunum el seu oppidum principal.[3]
El seu rei més famós fou Divitiacus, un dels més poderosos cabdills gals i en temps de Cèsar (57 aC) tenien com a rei a Galba, que va assolir la direcció de la guerra dels pobles belgues contra els romans. Els suessions tenien dotze ciutats i mobilitzaven un contingent de cinquanta mil homes. Juli Cèsar va ocupar Noviodunum, ciutat dels suessions, i el poble es va sotmetre i van quedar units als remis.
El 52 aC van enviar un contingent de cinc mil homes a Alèsia per ajudar als gals assetjats. Més tard van quedar separats dels rems.
Referències
- ↑ Jacques Lacroix, Les noms d'origine gauloise : La Gaule des combats, éditions errance, 2012
- ↑ [1] site de l'arbre celtique - article des Suessions
- ↑ Juli Cèsar, De bello gallico II