Diclofenac
![]() | |
Malaltia objecte | dolor, artritis reumatoide, artrosi, espondiloartritis anquilosant, artritis idiopàtica juvenil, queratosi, inflamació, fotofòbia, queratosi actínica, susceptibilitat d’artrosi, migranya, fibromiàlgia, artropatia, gota, migranya sense aura, tendinopatia del manegot dels rotatoris, artritis, fasciïtis plantar, epitrocleïtis i neuropatia perifèrica ![]() |
---|---|
Dades clíniques | |
Risc per l'embaràs | categoria C per a l'embaràs a Austràlia i categoria C per a l'embaràs als EUA ![]() |
Grup farmacològic | compost químic ![]() |
Codi ATC | M02AA15, M01AB05, S01BC03 i D11AX18 ![]() |
Dades químiques i físiques | |
Fórmula | C14H11Cl2NO2 ![]() |
Massa molecular | 295,017 Da ![]() |
Identificadors | |
Número CAS | 15307-86-5 ![]() |
PubChem (SID) | 3033 ![]() |
IUPHAR/BPS | 2714 ![]() |
DrugBank | DB00586 ![]() |
ChemSpider | 2925 ![]() |
UNII | 144O8QL0L1 ![]() |
KEGG | D07816 ![]() |
ChEBI | 47381 ![]() |
ChEMBL | CHEMBL139 ![]() |
PDB ligand ID | DIF ![]() |
AEPQ | 100.035.755 |
El diclofenac és un medicament inhibidor relativament no selectiu de la ciclooxigenasa i membre de la família dels antiinflamatoris no esteroidals (AINE) indicat per reduir inflamacions i com analgèsic, car redueix dolors causats per ferides menors i dolors tan intensos com els de l'artritis. També es pot usar per reduir els còlics menstruals.
Eficaç en les formes inflamatòries i degeneratives de les malalties reumàtiques, en les crisis de gota i en general en dolors i inflamacions d'etiologia a l'aparell locomotor. Està contraindicat en cas d'al·lèrgia als AINE o als inhibidors de la síntesi de prostaglandines i en la malaltia ulcerosa.
En tractaments llargs pot tenir efectes tòxics per a la funció renal i hepàtica, i pot provocar problemes vasculars greus a pacients que prèviament hagin patit infarts de miocardi.[1][2]
A Espanya es comercialitza com a EFG, Dolo-Voltaren, Voltaren; gels diversos: inclosos per queratosi actínica (Solacutan, Solaraze); també en col·liris (Diclofenaco i Voltaren).[3]
Referències
[modifica]- ↑ Schjerning AM, Fosbøl EL, Lindhardsen J, Folke F, Charlot M, Selmer C et al. «Duration of treatment with nonsteroidal anti-inflammatory drugs and impact on risk of death and recurrent myocardial infarction in patients with prior myocardial infarction: a nationwide cohort study.». Circulation, 123, 20, 2011, pàg. 2226-35. DOI: 10.1161/CIRCULATIONAHA.110.004671. PMID: 21555710 [Consulta: 3 juny 2023].
- ↑ Bhala N, Emberson J, Merhi A, Abramson S, Arber N, Baron JA, et al. «Vascular and upper gastrointestinal effects of non-steroidal anti-inflammatory drugs: meta-analyses of individual participant data from randomised trials». Lancet, 382, 9894, 2013, pàg. 769-779. DOI: 10.1016/S0140-6736(13)60900-9. PMC: 3778977. PMID: 23726390 [Consulta: 3 juny 2023].
- ↑ «Centro de Información online de Medicamentos de la AEMPS - CIMA». Madrid: AEMPS. Ministerio de Sanidad, Servicios Sociales e Igualdad, 2024.