Daimjó
Daimjó (japonsky
Termín daimjó se v 15. a 16. století používal pro pána, kterému náleželo několik provincií, několik okresů, v některých případech několik vesnic. Občas je tento pojem nesprávně používán jako dřívější označení pro šuga (hejtmana) nebo je za něj úplně zaměňován. V tom samém období byl někdy termín šugo-daimjó použit pro vládce s rostoucí nezávislostí do poloviny 14. století a termín šugo pro tu samou funkci do roku 1560. V období Edo (1603–1867) byl termínem daimjó označován pán, který vládl knížectví s výnosy potravin většími než 10 000 koku (= zhruba 1,8 mil. litrů).
Sengoku-daimjó
editovatMezi sengoku daimjó (
Další sengoku-daimjó jako klany Móri, Tamura a Rjúzódži vyvstaly z džizamurajů. Sengoku-daimjo se také stali nižší úředníci šógunátu a róninové (Pozdní Hódžó, Saitó), provinční úředníci (Kitabatake) a kuge (Tosa Ičidžó).
Poznámky
editovat- ↑ jména jsou převedena do standardní indoevropské podoby jméno-příjmení; v japonském zápisu je tomu obráceně (tj. Oda Nobunaga, Tokugawa Iejasu atd.)
Externí odkazy
editovat- Obrázky, zvuky či videa k tématu daimjó na Wikimedia Commons