Děčín hlavní nádraží
Děčín hlavní nádraží | |
---|---|
![]() Staniční budova | |
Stát | ![]() |
Kraj | Ústecký |
Město | Děčín |
Ulice | ulice Čsl. mládeže v Děčíně |
Souřadnice | 50°46′24,6″ s. š., 14°12′3,6″ v. d. |
![]() ![]() Děčín hlavní nádraží | |
Provozovatel dráhy | Správa železnic |
Kód stanice | 556597 |
Tratě | Ústí nad Labem – Velké Březno – Děčín, Děčín – Rumburk, Praha–Děčín, Děčín – Dresden-Neustadt, Děčín – Oldřichov u Duchcova |
Nadmořská výška | 135 m n. m. |
Zabezpečovací zařízení | elektronické stavědlo ESA 11 |
Dopravní koleje | 8 (osobní n.) + 13 (nákladové n.) + 7 (kolejová skupina střed) |
Nástupiště (nástupní hrany) | 4 (7) |
Prodej jízdenek | ![]() |
Návazná doprava | Autobusy |
Služby ve stanici | ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
Kód památky | 15173/5-5830 (Pk•MIS•Sez•Obr•WD) |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Děčín hlavní nádraží je železniční stanice v děčínské čtvrti Podmokly na adrese Čsl. mládeže 89/4. Vede přes něj první tranzitní železniční koridor a čtvrtý tranzitní železniční koridor (tratě Praha – Děčín a Děčín – Drážďany), do stanice ústí také tratě z Ústí nad Labem (pravobřežní), z Benešova nad Ploučnicí a z Oldřichova u Duchcova, kam se však v současné době[kdy?] pravidelně nejezdí. Nádraží má 4 nástupiště dostupné z podchodu po obyčejných schodech nebo výtahem. Je to také významná pohraniční stanice, zejména pro vlaky dálkové dopravy z Německa, které zde mají první zastávku na území Česka.[zdroj?]
Historie
[editovat | editovat zdroj]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/94/D%C4%9B%C4%8D%C3%ADn-n%C3%A1dra%C5%BE%C3%AD_n%C3%A1stupi%C5%A1t%C4%9B_2.jpg/220px-D%C4%9B%C4%8D%C3%ADn-n%C3%A1dra%C5%BE%C3%AD_n%C3%A1stupi%C5%A1t%C4%9B_2.jpg)
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/09/D%C4%9B%C4%8D%C3%ADn-n%C3%A1dra%C5%BE%C3%AD_budova_celek.jpg/220px-D%C4%9B%C4%8D%C3%ADn-n%C3%A1dra%C5%BE%C3%AD_budova_celek.jpg)
V roce 1850 společnost Severní státní dráhy ve vsi Weiher a Podmokly (dnes Děčín hlavní nádraží) postavila přechodovou pohraniční stanici mezi Rakouskem a Saskem. Ve stanici byla postavena provizorní hrázděná stavba ve které byly společnosti NStB a saské dráhy, rakouský i saský celní úřad, policejní a poštovní úřad. Pro zaměstnance saské dráhy a celníky byly v roce 1852 postaveny tzv. saské domy.[1] V letech 1864–1865 byla postavena novorenesanční výpravní budova podle projektu Carla Schumanna společnostmi StEG a královské Saské státní dráhy.[2][3]
Současný provoz osobní dopravy
[editovat | editovat zdroj]Ve stanici zastavují veškeré vlaky dálkové osobní dopravy EuroCity spojující Prahu s Berlínem, Hamburkem, popř. Kielem, Budapeští, Flensburgem, Lipskem či Curychem. Kromě výše uvedených relací zde zastavují rychlíky spojující Děčín s Prahou a Ústí nad Labem s Libercem a samozřejmě i regionální osobní vlaky.
Výpravní budova
[editovat | editovat zdroj]Výpravní budova je zděná patrová podsklepená stavba s rizality, které jsou uprostřed a po stranách s přistavěnými pavilony. Stavba je postavena na otevřeném půdorysu písmene U z pískovcových kvádrů na bosované podezdívce a je ukončena valbovou střechou. Bosovaná jsou nároží, podlaží dělí kordonová římsa. Okna v přízemí jsou půlkruhově zaklenutá v profilovaných šambránách. Pod nimi jsou jednoduchá sklepní okna. Okna v patrech jsou sdružená obdélná v profilovaných šambránách a průběžnou podokenní římsou. Okna v pavilonech jsou v s půlkruhovým zakončením s šambránami s ušima a nadokenními římsami.[4][2] Výpravní budova byla v roce 1998 prohlášena kulturní památkou ČR.[5]
Tunely
[editovat | editovat zdroj]Mezi stanicemi Děčín hlavní nádraží a Děčín-Přípeř na trati Děčín – Bad Schandau se nacházejí dva dvojkolejné tunely, které byly postaveny v roce 1849. Oba tunely zdobí kamenné portály v romantizujícím slohu, které zdobí korunní přímá římsa s obloučkovým vlysem a jsou ukončeny cimbuřím. Tunel Ovčí stěna (ev. č. 74) je ražen pod Pastýřskou stěnou v tvrdé pískovcové skále bez vyzdívky, je dlouhý 279 m. Následuje tunel Červená skála (ev. č. 75), který je ražen pod Špičákem v délce 143 m a je vyzděn.
Dostupné služby
[editovat | editovat zdroj]Ve stanici jsou poskytovány následující služby[6]:
- Mezinárodní pokladní přepážka
- Vnitrostátní pokladní přepážka
- Platba v eurech
- Platba platební kartou
- Integrovaný dopravní systém
- Směnárna ČD
- Půjčovna kol
- Prostory pro cestující
- Úschovna zavazadel
- Úschovna kol
- Ve stanici je bezbariérové WC
- Restaurace
- Stanoviště TAXI v blízkosti stanice
- Zastávka MHD
- Veřejné parkoviště
- Zastávka linkových autobusů
- Policie
- Bufet nebo rychlé občerstvení
- Pošta
- WC osazeno eurozámkem
- Prodej ISIC karty
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ Podmokly - Bodenbach Weiher u Děčína [online]. [cit. 2019-12-13]. Dostupné online.
- ↑ a b BOROVCOVÁ, Alena. Kulturní dědictví severní státní dráhy. 1. vyd. Ostrava: Národní památkový ústav, Územní odborné pracoviště v Ostravě, 2016. 271, [1] s. s. ISBN 9788085034912, ISBN 8085034913. OCLC 1010898392 S. 160–167.
- ↑ BOROVCOVÁ, Alena. Z Vídně na sever : dvě páteřní železniční tratě České republiky. 1. vyd. Ostrava: Národní památkový ústav, Územní odborné pracoviště v Ostravě, 2017. 208 s. ISBN 9788085034974, ISBN 8085034972. OCLC 1035451828 S. 104.
- ↑ Detail dokumentu - G0280758. iispp.npu.cz [online]. [cit. 2019-07-02]. Dostupné online.
- ↑ Ústřední seznam kulturních památek České republiky [online]. Praha: Národní památkový ústav [cit. 2019-07-02]. Identifikátor záznamu 125637 : železniční stanice. Památkový katalog. Hledat dokumenty v Metainformačním systému NPÚ [1].
- ↑ Detail stanice [online]. České Dráhy [cit. 2020-07-15]. Dostupné online.
Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]- Železniční stanice v Děčíně
- Železniční stanice otevřené v roce 1851
- Postaveno v Česku 1851
- Železniční stanice otevřené v roce 1864
- Železniční trať Praha–Děčín
- Železniční trať Děčín – Dresden-Neustadt
- Železniční trať Ústí nad Labem – Děčín
- Železniční trať Děčín–Rumburk
- Podmokly (Děčín)
- Kulturní památky v Děčíně