Helirõhk
Suurus (ühik) |
Tase (ühik) |
---|---|
Helirõhk p (Pa) |
Helirõhutase (SPL) Lp (dB-SPL) |
Heliintensiivsus I (W/m2) |
Heliintensiivsuse tase LI (dB-SIL) |
Helivõimsus Pak (W) |
Helivõimsuse tase LPak (dB-PWL) |
Helienergia W (J) |
Helienergia tase LW (dB-SWL) |
Helienergia tihedus E (J/m3) |
Helienergia tiheduse tase LE (dB-SEL) |
Helivaljus N (sone) |
Helivaljuse tase LN (phone) |
Helirõhk on akustikas helilaine tekitatud lisarõhk gaasis või vedelikus, mida mõõdetakse paskalites.[2].
Definitsioon
[muuda | muuda lähteteksti]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7a/Sound_pressure_diagram.svg/300px-Sound_pressure_diagram.svg.png)
1 – vaikus;
2 – heli esinemine;
3 – atmosfäärirõhk;
4 – helirõhk
Helirõhk lisandub vahelduvasuunalise (positiivse või negatiivse märgiga) rõhuna staatilisele rõhule (nt õhurõhule):
Helirõhk avaldub pinna pindalaühikule (ruutmeetrile) mõjuva jõuna :
Helirõhk on suuruselt staatilisest rõhust oluliselt väiksem.
Helirõhu muutust ajas saab lihtheli (siinustooni) korral kirjeldada valemiga
kus on helirõhu amplituud ja ringsagedus .
Helirõhutase
[muuda | muuda lähteteksti]Tingituna sellest, et kuulmisaisting pole võrdeline helirõhu muutusega, vaid ligikaudu selle logaritmiga, kasutatakse akustikas helirõhu asemel helirõhkude suhte logaritmi ja väljendatakse seda detsibellides. Õhus leviva helilaine korral on lähtetasemeks (kontrollväärtuseks) , millega helirõhkusid võrreldakse, kuuldelävele vastav kokkuleppeline helirõhk
Veeakustikas on kontrollväärtus 1 mikropaskal ehk
- .
Teades mõõdetava helirõhu efektiivväärtust (ruutkeskmist väärtust , on helirõhutase vastava kontrollväärtuse suhtes arvutatav valemiga
Näiteks juhul, kui helirõhk on 100 Pa (see vastab inimese valulävele) ja tegemist on heliga õhus, siis helirõhutase
Kui on teada helirõhutase (näites Lp = 80 dB), saab arvutada sellele vastava helirõhu efektiivväärtuse:
Mingit helirõhutaset ja vastavat heliintensiivsuse taset väljendab ühesuurune detsibellide arv (vt Heliintensiivsuse tase). Seetõttu võib lühidalt kõnelda helitasemest või helinivoost (lühend SPL ingl k sõnadest sound pressure level).
Helirõhutasemega seotud mõisteid[2]
[muuda | muuda lähteteksti]- Helirõhutaseme korrigeeritud väärtus on helirõhutase, mille mõõtmisel on kasutatud asjakohaste standardite nõuetele vastavaid sagedusfiltreid A ja C ja mida tähistatakse vastavalt LpA ja LpC.
- Ekvivalentne helirõhutase LpA,eq,T või LpC,eq,T on helirõhutase teatud ajavahemikul, mille mõõtmisel kasutatakse A- või C-korrektsiooni ja mida mõõdetakse detsibellides (dB).
- Maksimaalne helirõhutase LpA,max või LpC,max on helirõhutaseme maksimaalne väärtus teatud ajavahemikul, mille mõõtmisel kasutatakse A- või C-korrektsiooni ja ajakarakteristikut "Fast", kui mõõtmismeetodites ei ole sätestatud teisiti, ja mida mõõdetakse detsibellides (dB).
- Heli kokkupuutetase LAE on üksiku mürasündmuse A-korrigeeritud helirõhutase, mis on mõõdetud teatud ajavahemikus T ja taandatud ajavahemikule T0 = 1 s.
Mitmesuguste heliallikate efektiivsed helirõhud ja vastavad helirõhutasemed
[muuda | muuda lähteteksti]Heliallikas või olukord |
Kaugus heliallikast või mõõtekoht |
Helirõhk prms Pa |
Helirõhutase Lp dB |
---|---|---|---|
Reaktiivlennuk | 30 m | 630 Pa | 150 dB |
Kahuripauk | 1 m | 200 Pa | 140 dB |
Valulävi | kõrvas | 100 Pa | 134 dB |
Kuulmiskahjustus lühiajalisel toimel |
kõrvas | alates 20 Pa | 120 dB |
Lahingulennuk | 100 m | 6,3–200 Pa | 110–140 dB |
Suruõhuvasar, diskoteek | 1 m | 2 Pa | 100 dB |
Kuulmiskahjustus kestval toimel |
kõrvas | alates 0,36 Pa | 85 dB |
Liiklus magistraalteel | 10 m | 0,2–0,63 Pa | 80–90 dB |
Auto | 10 m | 0,02–0,2 Pa | 60–80 dB |
Teler keskmisel tugevusel |
1 m | 0,02 Pa | 60 dB |
Normaalne vestlus | 1 m | 2 · 10−3 –2 · 10−2 Pa | 40–60 dB |
Vaikne tuba | kõrvas | 2 · 10−4 –6,3 · 10−4 Pa | 20–30 dB |
Puulehtede sahin, vaikne hingamine |
kõrvas | 6,32 · 10−5 Pa | 10 dB |
Kuuldelävi sagedusel 2 kHz | kõrvas | 2 · 10−5 Pa (20 µPa) | 0 dB |
Heli kiirgusrõhk
[muuda | muuda lähteteksti]Heli kiirgusrõhk on keskmine rõhk, mida heli avaldab heliväljas olevale kehale. See heli rõhk P on võrdeline helienergia tihedusega ja oleneb heli langemisnurgast ning ka pinna peegeldustegurist. Ülalkirjeldatud helirõhust p on kiirgusrõhk P mitu suurusjärku väiksem. Näiteks kui heliintensiivsus on 1 W/m2 (tase vastavalt 160 dB), siis p = 3000 Pa, aga P normaalisihis ainult ca 10 Pa.
Viited
[muuda | muuda lähteteksti]- ↑ Schallgrößen und ihre Pegel
- ↑ 2,0 2,1 Keskkonnaminister (30.05.2020, 2). "Välisõhus leviva müra normtasemed ja mürataseme mõõtmise, määramise ja hindamise meetodid". Riigi Teataja. Vaadatud 05.05.2021.
{{netiviide}}
: kontrolli kuupäeva väärtust:|Aeg=
(juhend)