Alxa
Alxa (mong. ᠠᠯᠠᠱᠠᠠᠶᠢᠮᠠᠭ, Alaša ayima kiin. |
|
---|---|
![]() Alxa (punaisella) Sisä-Mongoliassa (oranssilla). |
|
Koordinaatit: |
|
Valtio | Kiina |
Autonominen alue | Sisä-Mongolia |
Hallinto | |
– Hallinnon tyyppi | Liitto |
Pinta-ala | |
– Kokonaispinta-ala | 270 244[1][2] km² |
Väkiluku (2010) | 231 334[1][2] |
Aikavyöhyke | UTC+8 |
Postinumero | 750300 |
Suuntanumero(t) | 0483 |
Rekisterikilpi |
|
Alxa (mong. ᠠᠯᠠᠱᠠᠠᠶᠢᠮᠠᠭ, Alaša ayima
Alxa rajoittuu pohjoisessa Mongoliaan, idässä Bayannurin, Ordosin, Wuhain, Shizuishanin, Yinchuanin, Wuzhongin, etelässä Zhongwein, Baiyinin, Wuwein, Jinchangin, Zhangyen, sekä lännessä Jiuquanin prefektuuritason kaupunkeihin.[1]
Jiuquanin avaruuskeskus sijaitsee Alxan liiton Ejinin lippukunnassa.
Historia
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]1000-luvulta 1200-luvulle Alxan aluetta hallitsi läntinen Xia-dynastia, joka jätti jälkeensä hautamonumentteja Helan-vuoristoon ja hyvin säilyneen linnakkeen Khara-Khotassa (Heishui). Vuonna 1686 oiraattiruhtinas Khorolt loikkasi Qing-dynastian puolelle ja hänet palkittiin Alašan lippukunnan suuriruhtinaan arvolla. Vuonna 1704 kalmukkiruhtinas Arabjur sai vastaavalla tavalla suuriruhtinaan arvon siirtyen alamaisineen Sertengiin eli nykyiseen Aksayhyn Gansun maakunnassa. Hänen poikansa Danjüng muutti alamaisensa Alxan Ejinin alueelle. Vuonna 1928 Kiinan kansallismielinen hallitus siirsi Alašanin ja Ejinin vastaperustetun Ningxian maakunnan alaisuuteen. Kiinan sisällissodassa Alxa oli viimeisiä kommunistien valtaamia ja Demchugdongrubin alaisuudessa olleita nykyisen Sisä-Mongolian alueita. Kommunistit siirsivät vuonna 1956 Alašanin ja Ejinin lippukunnat Sisä-Mongolian alaisuuteen ja Alašanin lippukunta jaettiin oikeaan ja vasempaan lippukuntaan vuonna 1961. Lippukunnat olivat hetkellisesti Sisä-Mongolian ulkopuolella vuosina 1969-1979 Kiinan mongolien vastaisen politiikan aikana.[3]
Hallinnollinen jako
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Piirikuntatasolla Alxan liitto jaetaan kolmeen lippukuntaan.
Kartta | ||||||
---|---|---|---|---|---|---|
Nimi | Mongoli | Kiinan kieli | Pinyin | Väkiluvu (2010) |
Pinta-ala (km²) |
Tiheys (/km²) |
Alxan vasen lippukunta | mong. ᠠᠯᠠᠱᠠ ᠵᠡᠭᠦᠨ ᠬᠣᠰᠢᠭᠤ, Alaša Jegün qosiɣu | Ālāshàn Zuǒ Qí | 173,494 | 80,412 | 2.15 | |
Alxan oikea lippukunta | mong. ᠠᠯᠠᠱᠠ ᠪᠠᠷᠠᠭᠤᠨ ᠬᠣᠰᠢᠭᠤ, Alaša Baraɣun qosiɣu | Ālāshàn Yòu Qí | 25,430 | 72,556 | 0.35 | |
Ejinin lippukunta | mong. ᠡᠵᠡᠨᠡ ᠬᠣᠰᠢᠭᠤ, Ejen-e qosiɣu | 额济纳旗 | Éjìnà Qí | 32,410 | 114,606 | 0.28 |
Väestö
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Vuonna 2010 Alxan väkiluku oli 231 334.[1][2] Mongolit ovat nykyisin alueen vähemmistö, mutta suurin osa heistä puhuu edelleen mongolin kieltä. Alueen mongolit olivat alun perin taustaltaan oiraatteja, mutta oiraatin kieli on väistynyt halhamongolin tieltä muiden Sisä-Mongolian mongolien kielen mukaiseksi.[3]
Galleria
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]-
Luostari Alxan liitossa.
-
Vuoristomaisemaa.
-
Guangzong-temppeli.
Lähteet
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- ↑ a b c d e Thomas Brinkhoff: China: Administrative Division (Prefektuurin naapurit näkee valitsemalla prefektuurin kartan Level 2 -hallintoalueet ja kohdistamalla kartan prefektuuriin hiiren klikkauksella tai maakuntakohtaisen prefektuurilistauksen avulla. Kartta näyttää prefektuurin nimen kun sitä osoittaa hiirellä.) citypopulation.de. Viitattu 11.1.2016. (englanniksi)
- ↑ a b c Neimenggu Zizhiqu (Nei Monggol / Inner Mongolia) geohive.com. Viitattu 11.1.2016. (englanniksi)
- ↑ a b Christopher P. Atwood: Encyclopedia of Mongolia and the Mongol Empire, s. 7. Facts On File, 2004. ISBN 0-8160-4671-9. (englanniksi)
Aiheesta muualla
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Alxa Wikimedia Commonsissa