Lyhytsarviset
Lyhytsarviset | |
---|---|
![]() |
|
Tieteellinen luokittelu | |
Domeeni: | Aitotumaiset Eucarya |
Kunta: | Eläinkunta Animalia |
Pääjakso: | Niveljalkaiset Arthropoda |
Luokka: | Hyönteiset Insecta |
Lahko: | Suorasiipiset Orthoptera |
Alalahko: |
Lyhytsarviset Caelifera Ander, 1939 |
Katso myös | |
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/28/Young_grasshopper_on_grass_stalk03.jpg/250px-Young_grasshopper_on_grass_stalk03.jpg)
Lyhytsarviset[1] (Caelifera) on suorasiipisten lahkoon kuuluva hyönteisten alalahko, johon kuuluvat heinäsirkat ja okasirkat. Ne ovat yleensä kasveja syöviä hyönteisiä, joilla on pitkät takajalat. Voimakkaiden takajalkojensa avulla heinäsirkat pystyvät tekemään pitkiä hyppyjä. Houkutellakseen naaraita luokseen koiraat sirittävät (ohje) hankaamalla takajalkojaan siivenreunoihin.
Alalahkoon kuuluu noin 11 000 lajia, jotka jaetaan noin 20 heimoon. Nykyisin elävien lajien fylogenetiikkaa on tutkittu DNA-analyysillä, ja fossiilisia lajeja on luokiteltu niiden rakenteen perusteella. Eri tutkijat ovat esittäneet erilaisia luokitteluja.[2]
Lyhytsarviset elävät miltei kaikkialla maailmassa lukuun ottamatta kylmimpiä napaseutuja. Lyhytsarviset suosivat paikkoja, joissa niillä on paljon syötävää, kuten niittyjä ja metsiä. Jotkut lyhytsarvislajit syövät vain tietyntyyppisiä kasveja, toiset lajeista ovat kaikkiruokaisia.
Merkittävin lyhytsarviskantoja rajoittava tekijä on sää, mutta alueellisesti lyhytsarvisten luonnolliset viholliset voivat rajoittaa populaatiota säätä enemmän. Lyhytsarvisten suurimpiin vihollisiin kuuluvat monenlaiset loiskärpäset, jotka laskevat munansa heinäsirkan munien lähelle tai jopa niiden sisään. Jotkut kärpäset voivat laskea munansa tai toukkansa heinäsirkan sisään. Siten kärpäsen toukat syövät lyhytsarvisen sisältäpäin.[3] Muita lyhytsarvisten vihollisia ovat kovakuoriaiset, linnut, jyrsijät, käärmeet ja hämähäkit.
Heinäsirkkoihin lukeutuvista kulkusirkoista muodostuva parvi voi syödä ihmisten viljelykset muutamassa minuutissa. Välimeren maissa kuulee usein heinäsirkkamaista siritystä iltaisin, mutta tämä ääni ei lähde heinäsirkoista vaan laulukaskaista.
Suomessa tavattavia lajeja
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Suomessa tavattavia lyhytsarvisten lajeja ovat
- Heimo Heinäsirkat (Acrididae)
- Alaheimo Cantatopinae
- Lapinsirkka (Melanoplus frigidus)
- Kangassirkka (Podisma pedestris)
- Alaheimo Gomphocerinae
- Keroheinäsirkka (Aeropedellus variegatus)
- Ketoheinäsirkka (Chorthippus brunneus)
- Ahoheinäsirkka (Chorthippus biguttulus)
- Rantaheinäsirkka (Chorthippus albomarginatus)
- Nurmiheinäsirkka (Chorthippus parallelus)
- Nevaheinäsirkka (Chorthippus montanus)
- Kultaheinäsirkka (Chrysochraon dispar)
- Nuijaheinäsirkka (Myrmeleotettix maculatus)
- Tummaheinäsirkka (Omocestus rufipes)
- Niittyheinäsirkka (Omocestus viridulus)
- Alaheimo Oedipodinae
- Ruususiipisirkka (Bryodema tuberculata, uhanalainen)
- Idänkulkusirkka (Locusta migratoria, satunnainen vierailija)
- Palosirkka (Psophus stridulus, uhanalainen)
- Sinisiipisirkka (Sphingonotus caerulans, uhanalainen)
- Suosirkka (Stethophyma grossum)
- Alaheimo Cantatopinae
- Heimo Okasirkat (Tetrigidae)
- Nummiokasirkka (Tetrix bipunctata)
- Lapinokasirkka (Tetrix fuliginosa)
- Rantaokasirkka (Tetrix subulata)
- Sarviokasirkka (Tetrix tenuicornis)
- Lännenokasirkka (Tetrix undulata)
Lähteet
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- ↑ Horáčková, J. et al: Koko perheen eläinkirja, s. 12. Suomentanut Laukkanen, Anna-Maija & Virtanen, Matti. Vantaa: Kirjalito, 1990. ISBN 951-28-1927-9.
- ↑ David Grimaldi, Michael S. Engel: Evolution of the Insects, s. 210. Cambridge University Press, 2005. ISBN 9780521821490. Teoksen verkkoversio (viitattu 17.9.2017).
- ↑ Grasshoppers - Clear-Winged
Aiheesta muualla
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- Lajiluettelo Suomen heinäsirkoista ja hepokateista (Arkistoitu – Internet Archive)
- Acrididae
- Tetrigidae
- Heinäsirkat luultua älykkäämpiä, YLE uutiset 23.12.2009
|