הטבח באופקים
![]() |
יש להשלים ערך זה: בערך זה חסר תוכן מהותי. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
| |
יש להשלים ערך זה: בערך זה חסר תוכן מהותי. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. | |
חלק ממתקפת הפתע על ישראל (2023), מלחמת חרבות ברזל | |
---|---|
![]() | |
שר החוץ אלי כהן ומקבילו שר החוץ הבריטי ג'יימס קלברלי בביקור בבית של רחל אדרי בו הוחזקו בני ערובה בעיר | |
תאריך | 7 באוקטובר 2023 – 9 באוקטובר 2023 |
תאריך עברי | כ"ב בתשרי ה'תשפ"ד – כ"ד בתשרי ה'תשפ"ד |
מקום |
![]() ![]() |
מטרה | רצח וחטיפת אזרחים, השתלטות על העיר |
קואורדינטות | 31°19′00″N 34°37′00″E / 31.316666666667°N 34.616666666667°E |
סוג | פיגוע ירי |
נשק | רובי סער, רקטות RPG, רימוני יד |
הרוגים | 52 (חלקם מחוץ לעיר, כמו בטבח הגמלאים בשדרות) |
פצועים | עשרות |
מבצע |
![]() |
מספר מפגעים | 22 מחבלים |
מניע | טרור פלסטיני אסלאמי |
![]() ![]() |
הטבח באופקים (נקרא גם קרב אופקים) התבצע בעיר אופקים בתחילת מלחמת חרבות ברזל, כחלק ממתקפת טרור של מחבלים מארגון הטרור חמאס על תושבי העיר. בטבח בעיר נרצחו 27 תושבים ועוד 6 שוטרים נהרגו, וזאת בנוסף לתושבי העיר שנהרגו במקומות אחרים בעוטף עזה. הטבח והקרבות התחילו ב-7 באוקטובר 2023, כחלק ממתקפת הפתע על ישראל, ונמשכו כיומיים עד 9 באוקטובר לפנות בוקר.[1]
רקע
[עריכת קוד מקור | עריכה]ערך מורחב – מתקפת הפתע על ישראל (2023)
בבוקר יום שבת כ"ב בתשרי ה'תשפ"ד, שמיני עצרת ושמחת תורה, 7 באוקטובר 2023 , פתחו ארגוני הטרור חמאס והג'יהאד האסלאמי הפלסטיני במתקפת פתע על ישראל. בחסות שיגור אלפי רקטות, חדרו כ־3,000 מחבלים מרצועת עזה לעשרות יישובים ישראליים ומתקנים צבאיים באזור עוטף עזה ובסביבתו, תוך ניהול קרבות ירי נגד כוחות ביטחון מעטים. המחבלים ביצעו מעשי טבח ואונס, רצחו והרגו 1,150 בני אדם, מתוכם טבחו ב-779[2] אזרחים, וחטפו לרצועת עזה כ־251 אנשים, ובהם נשים, קשישים ותינוקות. בשעות הראשונות נלחמו נגדם כיתות הכוננות, שוטרי משטרת ישראל, לוחמי הימ"מ וחיילי צה"ל, שהיו בנחיתות מספרית. בקרבות נהרגו כ־1,609[3] מחבלים בשטח ישראל, ובצד הישראלי נהרגו 301 חיילים, 55[4] שוטרים ו־10[5] אנשי שירות הביטחון הכללי.
בטבח בעיר נרצחו 27 תושבים ועוד 6 שוטרים נהרגו, וזאת בנוסף לתושבי העיר שנהרגו במקומות אחרים בעוטף עזה. בסך הכול נרצחו 47 מתושבי העיר במתקפת הפתע.[6] חלקם במהלך הקרב ואחרים במקומות אחרים בנגב, כמו בטבח הגמלאים בשדרות.[1]
מעשי הטבח והקרבות
[עריכת קוד מקור | עריכה]בסביבות השעה 6:45 בבוקר הגיעו המחבלים לאופקים. לעיר הגיעו 22 מחבלים בשני כלי-רכב עמוסים ברובים, מאות רימוני יד, עשרות רקטות RPG, מטעני חבלה ומוקשים, הם נכנסו מהכניסה המערבית לעיר ומשם המשיכו לשכונת מישור הגפן. ברחוב הגורן המחבלים רצחו מספר אנשים שהסתתרו בתוך בניין ומספר אנשים ברחוב, לאחר מכן המשיכו לרחוב הכרמים שם רצחו אנשים נוספים, בהם נהג אמבולנס[7] ואב ובנו. לאחר מכן התמקדו המחבלים ברחוב התמר שבעיר והחלו לרצוח כל אדם שזיהו ברחוב ובתוך מכוניות. המחבלים אף עברו במספר בתים וניסו לפרוץ אליהם, השליכו עשרות רימוני יד על אזרחים ובתים, ושיגרו לעבר שני בתים רקטות RPG. שכונת מישור הגפן היא השכונה המערבית ביותר בעיר, והיא שוכנת בסמוך למועצה אזורית מרחבים. רוב הבתים בשכונה ישנים ואין בהם מרחבים מוגנים, ולכן רוב האנשים שנרצחו נתפסו בדרכם למקלט הציבורי או בחזרה ממנו.
ראש עיריית אופקים איציק דנינו התקשר מיד לשר הביטחון יואב גלנט וביקש ממנו לשלוח כוחות צבא לעיר, אך אלה הגיעו רק בסביבות 2 בצהריים[8].
בדקות הראשונות לאחר חדירת המחבלים התקדמו שוטרים, לוחמי ימ"מ, אזרחים חמושים בכלי נשק אישיים וחיילים בחופשה לעבר מקור הירי וניהלו קרב עם המחבלים. הקרב התחולל ברחוב הגורן וסביבתו[9] אל מול קבוצה של כ-14 מחבלים. מגיני העיר מנעו מהמחבלים להתקדם לשכונות מגורים נוספות ולהשתלט על תחנת המשטרה. לאחר כשלוש שעות, בסביבות השעה 10 בבוקר, נהרגו מרבית המחבלים. קרוב לעשרים אזרחים חמושים, שוטרים וחיילים בחופשה נהרגו בלחימה במחבלים. בראש אחת החוליות שהתגבשו עמד הרב שחר בוצחק, רב הגרעין התורני וחבר כיתת כוננות בעיר, שחתר למגע והוביל קרב נגד המחבלים עד שנפצע ופונה לטיפול רפואי.[10][11]
רב־סמל איתמר אילוז, לחם, הציל פצועים (הרב בוצחק וחייל) וחילץ משפחה שמחבלים השתלטו על ביתה.[12] המשפחה הייתה על הגג.[13][14] המחבלים, שחדרו לבית המשפחה, עלו לגג והמשפחה הסתתרה וניצלה, פרט לאריאל ביליה שחילץ את משפחתו, נאבק במחבלים ונרצח בבית.[13] לאחר מכן, המחבלים עברו דרך הגג לבית סמוך, ברחוב החיטה, וההתבצרו ביחידת דיור ריקה הסמוכה לבית. המשטרה נלחמה במחבלים והרגה אותם.[15] ברחוב התמר, בחסות ירי הטילים הבלתי פוסק השתלטו חמישה מחבלים על בית באופקים השייך לבני הזוג אדרי ולקחו אותם כבני ערובה.[9] בכוח המשטרה שהגיע למקום על מנת לחלץ את הזוג אדרי היה גם בנם, שהכיר היטב את מבנה הבית. לאחר כ-20 שעות[16] שבמהלכן ניהלה יחידת המשא ומתן של משטרת ישראל משא ומתן עם המחבלים, שוחררו בני הזוג על ידי הימ"מ וכל המחבלים במקום חוסלו.[17]
ראו גם
[עריכת קוד מקור | עריכה]קישורים חיצוניים
[עריכת קוד מקור | עריכה]- מפת הטבח ב־7 באוקטובר – פרויקט גיאו־ויזואלי לייצוג מקיף של הזוועות – מקומות, שמות ותמונות הנרצחים, באתר oct7map ובאתר github.
- אילנה קוריאל, קרבות באופקים: חוסלו חלק מהמחבלים שפשטו על העיר, אזרחים נרצחו, באתר ynet, 7 באוקטובר 2023
- מירב כהן, היום שאחרי משבר בני הערובה באופקים: "הרגשנו שאנחנו לפני המוות", באתר וואלה, 8 באוקטובר 2023
- יואב זיתון, בני ערובה באופקים ובארי, הושגה שליטה על מפקדת האוגדה אחרי קרבות קשים, באתר ynet, 7 באוקטובר 2023
- בשל דיווחים על חדירת מחבלים: תושבי אופקים מתבצרים בבתיהם, באתר ynet, 7 באוקטובר 2023
- אילנה קוריאל, העיר שאיבדה כ-50 מתושביה: "צריך לתלות שלט בכניסה לאופקים - עיר של גיבורים", באתר ynet, 12 באוקטובר 2023
- אפרת לכטר, "יחפים או עם נעליים, כולם רצו לקרב": גיבורי "מישור הגפן" באופקים, באתר מאקו, 26 באוקטובר 2023
יפעת ראובן, בהיסוס ובחרדה, באופקים ובנתיבות מנסים לחזור לשגרת חיים ועסקים, באתר TheMarker, 1 בנובמבר 2023
- "רימון רימון": הקרבות ההירואים של כוחות הביטחון באופקים - וגבורת התושבים
- הגיבורים מאופקים, הסכת עוד יום, כאן חדשות
- רשימת אזרחים שנרצחו באופקים בחודש אוקטובר 2023, באתר "לעד" של המוסד לביטוח לאומי
- Adam Goldman וGal Koplewitz, Local Police in Ofakim Defended the Israeli City From Hamas’s Attacks, New York Times, October 26, 2023
- הפצעים הפתוחים וההתמודדות עם הטראומה של תושבי שכונה אחת באופקים, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 19 ביולי 2024
הערות שוליים
[עריכת קוד מקור | עריכה]- ^ 1 2 אילנה קוריאל, העיר שאיבדה כ-50 מתושביה: "צריך לתלות שלט בכניסה לאופקים - עיר של גיבורים", באתר ynet, 12 באוקטובר 2023
- ^ ※ 100 ימי לחימה: 779 אזרחים נרצחו, 52,571 נפגעו, באתר ערוץ 7, 13 בינואר 2024
- ^ ※ עמית סגל, הבקשה של פיקוד הדרום בלילה שלפני הטבח - והסירוב, באתר מאקו, 26 בפברואר 2024
- ^ ※ אלון חכמון, הותרו לפרסום שמותיהם של 55 שוטרים שנרצחו במתקפת הטרור, באתר מעריב אונליין, 18 באוקטובר 2023
- ^ ※ ראיון של ראש השב"כ רונן בר לדני קושמרו, חדשות 12 - makoVOD (וידאו)
- ^ רשימת החללים מאופקים, באתר עיריית אופקים
- ^ מיכל קורן קריב, "זאת הפעם הראשונה שפוגעים בכוונה באמבולנסים של מד"א", באתר מאקו, 31 באוקטובר 2023
- ^ בזמן הטבח: כך מרח גלנט את ראש עיריית אופקים, באתר המחדש, 16 בינואר 2024
- ^ 1 2 אלמוג בוקר, קרב הגבורה על אופקים – דקה אחר דקה: "כל מי שהיה לו נשק יצא מהבית", באתר חדשות 13, 10 בנובמבר 2023
- ^ הרב שחר בוצחק, רב הגרעין התורני 'אפיקי אורות', פצוע קשה לאחר שניהל קרב מול מחבלים באופקים, באתר ערוץ 7, 7 באוקטובר 2023
- ^ סיפור הגבורה של רב הגרעין התורני באופקים, באתר "סרוגים", 20 באוקטובר 2023
- ^
מאיה פולק, אופקים: זוג האחים שיצא אל התופת להגן על העיר, לא נפרדו גם במותם, בעיתון מקור ראשון, 27 באוקטובר 2023
- ^ 1 2 שמעון איפרגן, נלחם במחבלים עם מוט ברזל, הבריח את משפחתו מחלון ביתם - ונרצח, באתר מאקו, 11 באוקטובר 2023
- ^ יואב איתיאל, "במותו הוא הציל את כולנו": סיפורו של אריאל ביליה מאופקים, באתר וואלה, 12 באוקטובר 2023
- ^ "רימון רימון": הקרבות ההירואים של כוחות הביטחון באופקים - וגבורת התושבים, נבדק ב-2023-11-12
- ^ קלמן ליברמן ברשת ב', 14/2/24, ראיון עם השוטר ארקדי שניהל את המשא ומתן
- ^ עמרי מניב, הזוג שהוחזק כבני ערובה באופקים משחזר: "הם איימו להרוג, הכדורים עברו מעלינו", באתר מאקו, 8 באוקטובר 2023
זירות מלחמת חרבות ברזל | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
הזירה העזתית | מתקפת הפתע על ישראל • פינוי צפון הרצועה • קרב בית חאנון • קרב ג'באליה • קרב עזה • הפסקת אש • קרב שג'אעייה • תוכנית אטלנטיס • הלחימה בח'אן יונס • הקרב במחנות המרכז • מבצע עוז וניר • אסון אל-מע'אזי • מבצע יד זהב • מבצע כתר המערב • מבצע ניתוח מקומי • קרב רפיח • קרב ג'באליה השני • כביש 749 • בסיס נצרים • המשבר ההומניטרי (הרעב ההמוני • הפצצת בניין המהנדסים ברצועת עזה • הריגת הינד רג'ב • אסון הסיוע ההומניטרי • הריגת עובדי המטבח המרכזי העולמי • האסון בתל א-סולטאן • האסון בבית הספר אלעודה) • הסיוע ההומניטרי • ההתנקשות באסמאעיל הנייה | ||||||
החזית הצפונית | ההתנקשות בסאלח אל-עארורי • התקיפה בנמל התעופה חלב • פגיעת הרקטה במג'דל שמס • ההתנקשות בפואד שוכר | ||||||
החזית המזרחית | ההתנקשות במוחמד רזא זאהדי • ההשתלטות האיראנית על אוניית המכולות MCS Aries • התקיפה האיראנית על ישראל • התקיפה הישראלית באיראן (2024) | ||||||
מערכת דעת הקהל העולמית |
| ||||||
זירות נוספות | זירת יהודה ושומרון • מעורבות החות'ים (מבצע שומר השגשוג • המתקפה האווירית בתימן • מבצע קשת פוסידון • המשבר בים סוף • מבצע יד ארוכה) • העורף הישראלי (מחאות בישראל על רקע מלחמת חרבות ברזל • חסימת משאיות הסיוע לרצועת עזה) |