קרב יד מרדכי (2023)
מערכה: מתקפת הפתע | ||||||||||||||||||
מלחמה: מלחמת חרבות ברזל | ||||||||||||||||||
תאריכים | 7 באוקטובר 2023 (כמה שעות) | |||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
מקום | קיבוץ יד מרדכי | |||||||||||||||||
תוצאה | הצלת הקיבוץ מטבח ובלימת התקדמות המחבלים לאשקלון | |||||||||||||||||
|
קרב יד מרדכי התרחש ב-7 באוקטובר 2023, במסגרת מתקפת הפתע על ישראל. במהלך הקרב נבלמו כוחות המחבלים המשתייכים לארגון הטרור חמאס שהיו בתנועה על ציר הכביש הראשי צפונה על ידי כוח קטן של לוחמי מג"ב משמר הגבול. גם ניסיון של המחבלים לתקוף את קיבוץ יד מרדכי במטרה דומה למה שקרה ביישובים אחרים לבצע טבח בתושבי הקיבוץ ולחטוף מהם לרצועת עזה נבלם. כיתת הכוננות של הקיבוץ שנערכה בזמן סייעה לבלום אותם, לאחר שחוסלו ברובם, בתחילה על ידי כוח משמר הגבול המקומי ובהמשך בסיוע של כוחות ימ"מ בפיקודו של פקד ארנון זמורה, וחטיבת הצנחנים. לא היו נפגעים מבין חברי הקיבוץ. בהפגזת המחבלים נפגעו מבנים בקיבוץ ביניהם "הבונקר" של מרדכי אנילביץ.
רקע
[עריכת קוד מקור | עריכה]ערך מורחב – מתקפת הפתע על ישראל (2023)
בבוקר יום שבת כ"ב בתשרי ה'תשפ"ד, שמיני עצרת ושמחת תורה, 7 באוקטובר 2023 , פתחו ארגוני הטרור חמאס והג'יהאד האסלאמי הפלסטיני במתקפת פתע על ישראל. בחסות שיגור אלפי רקטות, חדרו כ־3,000 מחבלים מרצועת עזה לעשרות יישובים ישראליים ומתקנים צבאיים באזור עוטף עזה ובסביבתו, תוך ניהול קרבות ירי נגד כוחות ביטחון מעטים. המחבלים ביצעו מעשי טבח ואונס, רצחו והרגו 1,150 בני אדם, מתוכם טבחו ב-779[1] אזרחים, וחטפו לרצועת עזה כ־251 אנשים, ובהם נשים, קשישים ותינוקות. בשעות הראשונות נלחמו נגדם כיתות הכוננות, שוטרי משטרת ישראל, לוחמי הימ"מ וחיילי צה"ל, שהיו בנחיתות מספרית. בקרבות נהרגו כ־1,609[2] מחבלים בשטח ישראל, ובצד הישראלי נהרגו 301 חיילים, 55[3] שוטרים ו־10[4] אנשי שירות הביטחון הכללי.
מהלך הקרב
[עריכת קוד מקור | עריכה]בשעה 06:30 בבוקר, עת החלו אזעקות הצבע אדום בכל מרחב הנגב המערבי ועוטף עזה, דיווח קב"ט המועצה האזורית חוף אשקלון דיווח לרבש"צי המועצה על רחפנים באוויר מעל נתיב העשרה, הנמצא מדרום ליד מרדכי. כתוצאה מכך הקפיץ רבש"ץ יד מרדכי, מיכה רגב, את כיתת הכוננות והורה על התמקמות והתפרשות בנקודות ביישוב. חוליית כיתת הכוננות שהתקדמה להתמקמות באזור הרפת של הקיבוץ. בכניסה ליד מרדכי ממוקם בסיס קטן של משמר הגבול בו היו באותה עת שני שוטרים. אליהם הצטרף לוחם משמר הגבול מהימ"ס של החטיבה הטקטית, שהגיע באקראי כדי להצטייד במקום. הלוחם המיומן הבחין בכוחות מחבלים שנעו צפונה מדרום לצומת תוך כדי ירי. הוא תפס עמדה מאחורי בטונדה במקום ומשם החל, בסיוע שני השוטרים המקומיים, בירי מדויק שפגע ברבים מהמחבלים שנפגעו ברובם ונאלצו לעצור. לאחר כעשרים דקות הגיע לאזור כוח משמר הגבול נוסף של הימ"מ בפיקודו של ארנון זמורה שהמשיך בלחימה פגע במחבלי החמאס שחלקם לפחות היה רכוב על אופנועים וטנדרים. אלה היו בדרכם צפונה ככל הנראה לחסימת צומת כפר סילבר ואולי אף צומת פלוגות. לפי עדות אחרת התכוונו המחבלים להגיע ולשחרר מחבלים מבית הסוהר באשקלון.
בהמשך זיהה כוח משמר הגבול טנדר מאויש במחבלים רבים, כ-200 מטר מהרפת. והחל להשיב אליו אש. כוחות הימ"מ בפיקודו של ארנון זמורה, חברו לכוח כיתת הכוננות לתת חיפוי וכוח נוסף איגף לכיוון הפרדס כדי להשמיד את המחבלים סביב הטנדר.[5] בסופו של דבר הרגו לוחמי הימ"מ, מג"ב וכיתת הכוננות כ-35 מחבלים ומנעו את חדירתם לקיבוץ.
סמוך לשעה 12:00 בצהריים פגש כוח לוחמים של בא"ח צנחנים, שהיה בדרכו לנתיב העשרה, ליד צומת יד מרדכי, את רם חיון, קובי פריאנטה ונעמי שטרית; אזרחים מקבוצת ריצה משדרות, מסתתרים מאחורי בטונדה (קיר מגן מבטון). הסמח"ט נתן פקודה לכוח להישאר ולאבטח את הצומת והדרכים. לאחר זמן זיהה הכוח מרחוק התקדמות של חוליות מחבלים הנעות לכיוונו, ולכן התפצל כוח הצנחנים לשני כוחות, כאשר שלושה לוחמים נשארו לשמור על חברי קבוצת הריצה משני צידי הבטונדה והשאר המשיכו להסתערות לכיוון המחבלים.[6] על משימת האבטחה הופקדו סמל מעיין נחמני, סמל איליי גמזו, וסמל איתי מרציאנו. אלא שאז איגפה חוליית מחבלים את הבטונדה והחל קרב יריות בין שלושת לוחמי הצנחנים ובין המחבלים. נחמני נפצע, וגמזו ומרציאנו המשיכו להילחם. לאחר מספר דקות נפגעו גם מרציאנו וגמזו מאש המחבלים והם נהרגו במקום. בנוסף, בהיתקלות נהרגו שניים מחברי קבוצת הריצה; נעמי שטרית וקובי פריאנטה.[6]
ראו גם
[עריכת קוד מקור | עריכה]קישורים חיצוניים
[עריכת קוד מקור | עריכה]- מיה איידן, "נלחמו עד טיפת הדם האחרונה": הניצול מקבוצת הריצה חזר לזירת הטבח, באתר חדשות 13, 18 באפריל 2024
- אילנה קוריאל, "הוקפצנו בבגדי בית, ישר ירו עלינו RPG": הלוחמים שהצילו את קיבוץ יד מרדכי, באתר ynet, 18 באוקטובר 2023
- אלון חכמון, האסון הגדול שנמנע בקיבוץ יד מרדכי: "60 שניות שבהן התושבים ניצלו", באתר מעריב אונליין, 17 באוקטובר 2023
הערות שוליים
[עריכת קוד מקור | עריכה]- ^ ※ 100 ימי לחימה: 779 אזרחים נרצחו, 52,571 נפגעו, באתר ערוץ 7, 13 בינואר 2024
- ^ ※ עמית סגל, הבקשה של פיקוד הדרום בלילה שלפני הטבח - והסירוב, באתר מאקו, 26 בפברואר 2024
- ^ ※ אלון חכמון, הותרו לפרסום שמותיהם של 55 שוטרים שנרצחו במתקפת הטרור, באתר מעריב אונליין, 18 באוקטובר 2023
- ^ ※ ראיון של ראש השב"כ רונן בר לדני קושמרו, חדשות 12 - makoVOD (וידאו)
- ^ אילנה קוריאל, "הוקפצנו בבגדי בית, ישר ירו עלינו RPG": הלוחמים שהצילו את קיבוץ יד מרדכי, באתר ynet, 18 באוקטובר 2023
- ^ 1 2 מיה איידן, "נלחמו עד טיפת הדם האחרונה": הניצול מקבוצת הריצה חזר לזירת הטבח, באתר חדשות 13, 18 באפריל 2024
זירות מלחמת חרבות ברזל | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
הזירה העזתית | מתקפת הפתע על ישראל • פינוי צפון הרצועה • קרב בית חאנון • קרב ג'באליה • קרב עזה • הפסקת אש • קרב שג'אעייה • תוכנית אטלנטיס • הלחימה בח'אן יונס • הקרב במחנות המרכז • מבצע עוז וניר • אסון אל-מע'אזי • מבצע יד זהב • מבצע כתר המערב • מבצע ניתוח מקומי • קרב רפיח • קרב ג'באליה השני • כביש 749 • בסיס נצרים • המשבר ההומניטרי (הרעב ההמוני • הפצצת בניין המהנדסים ברצועת עזה • הריגת הינד רג'ב • אסון הסיוע ההומניטרי • הריגת עובדי המטבח המרכזי העולמי • האסון בתל א-סולטאן • האסון בבית הספר אלעודה) • הסיוע ההומניטרי • ההתנקשות באסמאעיל הנייה | ||||||
החזית הצפונית | ההתנקשות בסאלח אל-עארורי • התקיפה בנמל התעופה חלב • פגיעת הרקטה במג'דל שמס • ההתנקשות בפואד שוכר | ||||||
החזית המזרחית | ההתנקשות במוחמד רזא זאהדי • ההשתלטות האיראנית על אוניית המכולות MCS Aries • התקיפה האיראנית על ישראל • התקיפה הישראלית באיראן (2024) | ||||||
מערכת דעת הקהל העולמית |
| ||||||
זירות נוספות | זירת יהודה ושומרון • מעורבות החות'ים (מבצע שומר השגשוג • המתקפה האווירית בתימן • מבצע קשת פוסידון • המשבר בים סוף • מבצע יד ארוכה) • העורף הישראלי (מחאות בישראל על רקע מלחמת חרבות ברזל • חסימת משאיות הסיוע לרצועת עזה) |