Horda
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/72/Disambig.svg/20px-Disambig.svg.png)
Horda je bila pokretna društvena skupina i prvi oblik ljudskog združavanja. Za horde nije postojalo stalno mjesto boravka, jer ona je bila pokretna zajednica koja se u stalnoj potrazi za prirodno izdašnijom i bogatijom životnom sredinom kretala s jednog mjesta na drugo. Takav način života bio je uvjetovan načinom pribavljanja sredstava za život, a to je bilo isključivo skupljačko gospodarstvo. Nije bilo društvene, već je dominirala prirodna podjela rada. Ona se zasnivala na podjeli dužnosti i poslova između muškarca i žene, odnosno između odraslih i djece. Zbog svoje pokretljivosti, hordi nije odgovarao veliki broj pripadnika. Horda je u najboljem slučaju imala do oko 80 članova. Svojina je bila zajednička, a samo su izvjesna primitivna sredstva i uporabni predmeti mogli biti u osobnom vlasništvu. Domaćinstvo je također bilo zajedničko, a na ovom stupnju razvitka vladala je potpuna sloboda spolnih odnosa, bez bilo kakvih rodbinskih ili generacijskih zabrana. U znanosti se takav primitivni način općenja naziva promiskuitet. U suvremenom društvu nema primjera hordi.[1]
Émile Durkheim navodi da je horda savršeno jednostavno društvo i da ne postoje razlike unutar nje. Više hordi čini klan, a više klanova čini kompleksno društvo i tako redom.[2] Kako je horda društvo relativno malog broja članova, kada dođe do povećanja članstva, horda se pretvara u pleme. Osjećaj pripadnosti u hordama bio je snažan, a postojalo je i krvno srodstvo unutar nje, jer su bile konglomerat obitelji. Vođa horde je bio iznimno poštovan u svojoj obitelji i hordi. Glavne ekonomske aktivnosti horde su skupljanje voća, lov, uzgoj životinja, ribolov itd.[3]
Glavna razlika između horde i plemena je broj članova i sve gore navedene elemente, krvno srodstvo, skupljačka ekonomija, snažan osjećaj pripadnosti i snažan položaj vođe, ima i pleme. Međutim, postoji još razlika na osnovi kojih pravimo razmak između horde i plemena, a to su:[3]
- plemena imaju izraženiju funkciju obrane u usporedbi s hordom,
- pleme ima više članova u odnosu na hordu,
- u plemenima je religija razvijenija, jer u plemenu postoji potreba za većom solidarnosti i snazi političkih i društvenih zakona,
- zbog veličine i glomaznosti, u plemenima postoji manji osjećaj jedinstva nego u hrodama,
- plemena se dijele u više podskupina, dok u hordama takva podjela ne postoji,
- u plemenima je poljoprivreda prihvaćeni način života, dok u hordama bavljenje poljoprivredom nije postojalo u većim razmjerima,
- pleme nastanjuje određeno područje, dok horde sele na različita područja.
Etimologija pojašnjava da riječ "horda" dolazi od dolazi od turske riječi "ordu", što znači vojska.[4]
- Citati
- Knjige
- Schamus, Warren. 1994. Durkheim's Philosophy of Science and the Sociology of Knowledge: Creating an Intellectual Niche (engleski). University of Chicago Press. Chichago. ISBN 9780226742519
- Sharma, Rajendra. 1996. Fundamentals Of Sociology (engleski). Atlantic Publishers & Distributors. New Delhi. ISBN 9788171566457
- Žepić, Božo. 1999. Osnove sociologije. Logos. Split. ISBN 9536099489