Budapest XV. kerülete
Budapest XV. kerülete | |||
![]() | |||
Újpalota központja a híres Víztoronyházzal | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Település | Budapest | ||
Városrészek | Pestújhely Rákospalota Újpalota [1] | ||
Irányítószám | 1151-1158 | ||
Testvérvárosok | Lista
| ||
Polgármester | Cserdiné Németh Angéla (Momentum-MSZP-DK-Párbeszéd-LMP)[2] | ||
Országgyűlési képviselő | Barkóczi Balázs (DK–Jobbik–Momentum–MSZP–LMP–Párbeszéd)[3] | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 75 590 fő (2023. jan. 1.)[4] | ||
Népsűrűség | 2 805,86 fő/km² | ||
Terület | 26,94 km² | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
Budapest XV. kerülete weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Budapest XV. kerülete témájú médiaállományokat. |
Budapest XV. kerülete, azaz Rákospalota-Pestújhely-Újpalota a pesti oldal északkeleti részén fekvő kerületek egyike.
Fekvése
[szerkesztés]Budapest északkeleti részén helyezkedik el. Északkeleten Fót, keleten Csömör, délkeleten a XVI. kerület, délnyugaton a XIV. kerület, nyugaton pedig a IV. kerület határolják.
Fontosabb útjai és csomópontjai
[szerkesztés]- Az M3-as autópálya bevezető szakasza,
- a Fő út,
- a Szentmihályi út,
- a Nyírpalota út, [5]
- a Kolozsvár utca,
- a Rákos út,
- a Fő tér,
- a Hubay Jenő tér,
- a Sztárai Mihály tér
- és a Kossuth utca
Néhány főbb útvonala, mint az Árpád úti felüljáró, az Illyés Gyula utca, a Régi Fóti út és a Külső Fóti út, továbbá a Rákospalotai határút tehermentesítésére épült új út az országos közúthálózat részének tekinthető, előbbiek mint a Fóton és Veresegyházon át Galgamácsáig vezető 2102-es út fővároson belüli szakaszai, utóbbi pedig a kerületet Csömörrel összekötő 21 105-ös számú mellékút városhatáron belüli része.
Története
[szerkesztés]A Nyír, később Palota nevű falu dombhátra épült a Szilas-patak mentén. Legrégebbi építészeti emlék az 1200-as évek körül épült templomának romjai, amelyek az 1735-ben felépített Kossuth utcai római katolikus műemléktemplom alapjainak részét képezik. Mellette egy 14-17. század között működő temetőt is sikerült feltárni. A falu első ismert birtokosa Lóránd ispán, 1347-ben választott budai bíró, kinek családja a 15. századig birtokolja Palotát, 1638-ban az Újfalusyaké lesz a falu. A törökök kiűzése és a Rákóczi-szabadságharc alatt a település többször elnéptelenedett, de mindig újra benépesült. 1749-től a galánthai Fekete család tulajdona lesz a terület, majd elszegényedésük után, a 19. század elejétől a Károlyi családé.
Számos más fővároskörnyéki település mellett 1950. január 1-jével csatolták Budapesthez Rákospalota megyei várost és Pestújhely nagyközséget, melyekből a kerület létrejött, ugyanakkor az addig Rákospalotához tartozott Istvántelek az Újpestből alakult IV. kerület része lett.
1969 és 1978 között felépült Újpalota, a főváros egyik legnagyobb lakótelepe.
Népesség
[szerkesztés]Lakosságszám[6][7] | ||
---|---|---|
Év | Népesség | Átl. vált.(%) |
1870 | 2 948 | — |
1880 | 3 583 | 1,95% |
1890 | 5 478 | 4,25% |
1900 | 10 682 | 6,68% |
1910 | 28 437 | 9,79% |
1920 | 40 127 | 3,44% |
1930 | 52 239 | 2,64% |
1941 | 58 336 | 1,00% |
1949 | 56 496 | −0,40% |
1960 | 61 558 | 0,78% |
1970 | 62 664 | 0,18% |
1980 | 112 810 | 5,88% |
1990 | 95 593 | −1,66% |
2001 | 85 232 | −1,04% |
2011 | 79 645 | −0,68% |
2022 | 77 091 | −0,30% |
A XV. kerület lakónépessége 2022. október 1-jén 77 091 fő volt, ami Budapest össznépességének 4,6%-át tette ki. A 2011-es népszámlálás óta 2554 fővel csökkent a kerület lakosság száma. Ebben az évben az egy km²-re jutó lakók száma, átlagosan 2862 ember volt. A XV. kerület népesség korösszetétele igen kedvezőtlen. 2022-ben a kerület lakónépességének a 12%-a 14 évnél fiatalabb, míg a 65 éven felülieké 22% volt. 2021-ben a férfiaknál 71,9, a nőknél 78,1 év volt a születéskor várható átlagos élettartam. A legmagasabb befejezett iskolai végzettség szerint az érettségi végzettséggel rendelkezők élnek a legtöbben a kerületben 27 378 fő, utánuk következő nagy csoport a diplomával rendelkezők 17 315 fővel. 2022-ben a 6 évnél idősebb népesség 87,3%-nál volt internet elérési lehetősége. A népszámlálás adatai alapján a kerület lakónépességének 12%-a, mintegy 9217 személy vallotta magát valamely kisebbséghez tartozónak. A kisebbségek közül cigány, kínai és vietnámi nemzetiségűnek vallották magukat a legtöbben.
A 19. század utolsó harmadától a XV. kerület lakosságszáma lassan növekedett, egészen 1900-ig. Az 1900-as években hatalmasat növekedett a lakosság száma, majd dinamikusan növekedett tovább a második világháborúig. A háború következtében a kerület a lakosságának a 3,1%-át veszítette el. A kerület lakossága 1970-ig gyakorlatilag stagnált, majd a 70-es években ugrásszerűen megnőtt a kerület népessége, az újpalotai lakótelep felépítése révén. A legtöbben 1980-ban éltek a kerületben 112 810 fő. A 80-as évektől, egészen napjainkig csökken a kerület népességszáma, ma már kevesebben laknak a XV. kerületben, mint 1980-ban.
A 2022-es népszámlálási adatok szerint a magukat vallási közösséghez tartozónak valló XV. kerületiek túlnyomó többsége római katolikusnak tartja magát. Emellett jelentős egyház a kerületben, még a református.
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/hu/timeline/7cy4pmg74043qzwpd23aqf0dhwhyfvx.png)
Iskolai végzettség
[szerkesztés]Iskolai végzettség[8] | ||||
---|---|---|---|---|
fő | ||||
Általános iskolát nem végezte el | 5690 | |||
Általános iskola | 11814 | |||
Szakmunkás | 10642 | |||
Érettségi | 27378 | |||
Diploma | 17315 | |||
A 2022. évi népszámlálás szerint. |
A 2001-es népszámlálási adatok alapján, a XV. kerületben a legmagasabb befejezett iskolai végzettség szerint az érettségivel rendelkezők éltek a legtöbben 25 603 fővel. Második legnagyobb csoport az általános iskolai végzettséggel rendelkezőek voltak 22 594 fővel, utánuk következett az általános iskolai végzettséggel nem rendelkezők 11 525 fővel, a szakmunkás végzettséggel rendelkezők 10 388 fővel, végül a diplomával rendelkezőek 10 070 fővel.[9]
A 2011-es népszámlálási adatok alapján, a XV. kerületben a legmagasabb befejezett iskolai végzettség szerint az érettségivel rendelkezők éltek a legtöbben 27 191 fővel. Második legnagyobb csoport az általános iskolai végzettséggel rendelkezőek voltak 16 025 fővel, utánuk következett a diplomával rendelkezők 13 483 fővel, a szakmunkás végzettséggel rendelkezők 11 772 fővel, végül az általános iskolai végzettséggel nem rendelkezők 6462 fővel.[10]
A 2022-es népszámlálási adatok alapján, a XV. kerületben a legmagasabb befejezett iskolai végzettség szerint az érettségivel rendelkezők éltek a legtöbben 27 378 fővel. Második legnagyobb csoport a diplomával rendelkezőek voltak 17 315 fővel, utánuk következett az általános iskolai végzettséggel rendelkezők 11 814 fővel, a szakmunkás végzettséggel rendelkezők 10 642 fővel, végül az általános iskolai végzettséggel nem rendelkezők 5690 fővel.[8]
Jelképei
[szerkesztés]A címeren csúcsos zöld pajzstalpon, középen aranymázas búzakalásszal kettéosztott pajzsmezőben egy-egy szimmetrikusan elhelyezkedő, kifelé fordított ezüst mázas ekevas látható. A címerpajzsot jobbról olajfaág, balról cserfaág övezi.
A kerület zászlaja, illetve lobogója 2:1-arányú fekvő téglalap alapon, a zászlórúdtól kezdődően egyenlő szélességű fehér-világoskék-fehér-világoskék színnel függőlegesen csíkozott sávokból áll, amelyet a középső világoskék-fehér sávban az önkormányzat csúcsos pajzstalpon álló címere díszíti.[11]
Látnivalók
[szerkesztés]A múzeum Rákospalotán a Kossuth utcában egy városképileg védett iskolaépületben létesült 1960-ban, majd 1984-ben az épület rossz műszaki állapota miatt a múzeumot bezárták. 1991 novemberében, miután átköltöztették Pestújhelyre, újranyitott az intézmény. A gyűjtemény a területen lakó palócság néprajzi kiállítását és egy képtárat foglal magába, benne Madarász Viktor festőművész hagyatékát. 2006-tól rendszeresen otthona az évente május-június környékén megrendezett egynapos Kerti Tárlatnak, ahol a kerület neves képző- és iparművészei kiállítanak.
- Városháza a Hubay Jenő téren
A XX. század elején még kis falunak számító Rákospalotán vigadónak, szórakoztató központnak szánták az 1912-ben felépített városháza épületét. A Vigadót 1912-ben építtette Feith Gábor, egy tehetős helyi vállalkozó, aki számos nagy nevű épület, így a Közvágóhíd és a régi Fóti úti zsinagóga kivitelezője is volt. Az eredetileg szórakoztató központnak szánt épületben nyitásakor étterem, kávéház, táncterem is helyet kapott. Közigazgatási szerepét 1923-ban töltötte be először. Ezzel a község egy minden irányból jól megközelíthető, megfelelő nagyságú községházához jutott, amely azóta is otthont ad a hivataloknak. Az 1933-as, a fénykort jelentő vagyonmérleg szerint a községházán kívül mindössze egy emeletes bérház, egy leventeotthon, három üres telek, a temető és a Hősök szobra tartozott a tulajdonába. Bevételeik elég szerények voltak, legjelentősebb részét a pótadók jelentették. A második világháborút követően a községet a többi peremvidékkel együtt a fővároshoz csatolták, és a közigazgatás is központi irányításúvá vált. Néhány évvel ezelőtt felújították és bővítették az épületet, amelynek főbejárata a Bocskai utcába került át.[12]
Az Újpalotai Magasház kellő távlatból nézve ikon-szerűen emelkedik ki az újpalotai lakótelep öt- és tízemeletes paneljainak tengeréből. A tizennyolc emeletes torony nem csak mérete okán, hanem egyedi építészeti és mérnöki megoldásai miatt is figyelemre méltó.[13] A hetvenes évek első felében felépült újpalotai lakótelep vízellátását ugyanis úgy tűnt a legegyszerűbbnek megoldani, hogy a maximum tízemeletesek közé építenek egy másfélszer magasabb toronyházat, a tetején víztartállyal.[14] Az épület fiatal kora ellenére még a védetté nyilvánítása is felmerült. Ez a legmagasabb lakóház egész Budapesten, (országosan a harmadik). Egy komplett víztorony van benne, ami azonban ma már nem működik.[15] A generáltervező Tervezésfejlesztési és Típustervező Intézet (TTI) és a víztorony okán tervező Mélyépterv mérnökcsapata a kor jeles építészével, Tenke Tiborral egészült ki, aki az épület építészeti megjelenéséért felelt. A ház aránylag rövid idő, egy év alatt épült fel 1975-ben. A paneles építésmód miatt (is) sematikus lakótelepi házak közül már pusztán építéstechnológiája miatt is kilóg a toronyház, ugyanis csúszózsalut alkalmaztak; ez, hasonlóan a budafoki magasházakhoz, itt is egyedi megjelenést kölcsönöz, az építésmód sajátosságaiból fakadó építészeti jegyek (a házon végigfutó, függőleges pengeélek, szabadabb - esetenként íves - alaprajzi formálás, a panelhézagok elmaradása miatti egységes, monolitikus tömbszerűség) egyedi építészeti arculat megteremtésére adtak lehetőséget Tenke számára.[14]
- Újpalotai (Rákospalotai) Hulladékhasznosító Művek
Az 1982-ben üzembe helyezett Hulladékhasznosító Mű három évtizeden keresztül megfelelt az előírásoknak. Időközben folyamatosan változtak, jelentősen szigorodtak a környezetvédelmi és energetikai követelmények, ezért szükségessé vált új füstgáztisztító berendezés létesítése és a kazánok felújítása a legkorszerűbb műszaki színvonalnak megfelelően. 2002 decemberében a tervezéssel megkezdődött Magyarország egyik legnagyobb környezetvédelmi beruházása. A fővállalkozó a német Lurgi Lentjes AG., lebonyolítója a hazai ERBE Energetika Mérnökiroda Kft. volt. A 2005-ben befejeződött rekonstrukciót követően a Mű kapacitása megnőtt, évi 420 ezer tonna kommunális hulladék termikus hasznosítását teszi lehetővé, és ezzel 13 ezer lakás fűtéséhez szükséges gőzt és 45 ezer lakás éves villamosenergia-mennyiséget állít elő.
A Fővárosi Hulladékhasznosító Mű valamennyi paraméterében, emissziós értékeiben megfelel mind a hazai, mind az Európai Uniós környezetvédelmi előírásoknak, és jelentős szerepet tölt be a hulladék energetikai hasznosítása terén.
A létesítmény területén található az Európában is egyedülálló Köztisztasági Múzeum, ahol régi korok dokumentumait, valamint köztisztasági és hulladékszállító járműveit tekinthetik meg az érdeklődők. A Fővárosi Hulladékhasznosító Mű és a Köztisztasági Múzeum előzetes bejelentkezést követően látogatható.[16]
Politika
[szerkesztés]Polgármesterei
[szerkesztés]Név | Jelölő szervezet | Időszak | Források | |
---|---|---|---|---|
Czibik Tamás | SZDSZ | 1990–1996 | Az 1990-es választás eredményei: [17] | |
Az 1994-es választás eredményei: [18] | ||||
Hajdu László | MSZP | 1996–2010 | Az 1996-os időközi választás eredményei: [19] | |
Az 1998-as választás eredményei: [20] | ||||
A 2002-es választás eredményei: [21] | ||||
A 2006-os választás eredményei: [22] | ||||
László Tamás | Fidesz | 2010–2014 | A 2010-es választás eredményei: [23] | |
Hajdu László | DK | 2014–2018 | A 2014-es választás eredményei: [24] | |
Cserdiné Németh Angéla | RÁTE-Szolidaritás | 2018– | A 2018-as időközi választás eredményei: [25] | |
DK | A 2019-es választás eredményei: [2][26] |
A kerületben a rendszerváltás óta eddig kétszer kellett időközi polgármester-választást tartani, 1996-ban és 2018. szeptember 30-án.[25] Az előbbi oka és részletes eredményei még tisztázást igényelnek, utóbbira viszont azért került sor, mert az addigi polgármester parlamenti mandátumot szerzett, ami összeférhetetlennek minősült a polgármesteri tisztséggel.[27][28]
A 2019-es önkormányzati választás eredménye
[szerkesztés]- A polgármester-választás eredménye[29]
Jelölt neve | Jelölő szerv. | Szavazatok száma | Szavazatok aránya | |
---|---|---|---|---|
Németh Angéla | Momentum – DK – MSZP – Párbeszéd – LMP | 16 860 | 54,96% | |
Dr. Pintér Gábor | Fidesz-KDNP | 12 063 | 39,32% | |
Victorné Dr. Kovács Judit | Független | 1505 | 4,91% | |
Karacs Lajosné | Munkáspárt | 251 | 0,82% | |
Összesen | 30 679 | 100% |
- A képviselőtestület-választás eredménye[30]
Párt | Mandátumok | Képviselő-testület | |||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Momentum – DK – MSZP – Párbeszéd – LMP – RÁTE – Szolidaritás – MMM – Jobbik | 15 | P | |||||||||||||||
Fidesz–KDNP | 5 | ||||||||||||||||
MKKP | 1 |
Országgyűlési képviselők
[szerkesztés]A régi választójogi törvény, az 1989. évi XXXIV. törvény hatálya alatt a kerület két választókerülethez tartozott, a Budapest 6. és 23. számú választókerületekhez.[31]
Régi Budapest 6. számú választókerület[32]
- Török Ferenc (SZDSZ) (1990–1994)
- Kiss Péter (MSZP) (1994–2010)
- Wintermantel Zsolt (Fidesz) (2010–2014)
Régi Budapest 23. számú választókerület[33]
- Mécs Imre (SZDSZ) (1990–1994)
- Hajdu László (MSZP) (1994–2010)
- László Tamás (Fidesz) (2010–2014)
Jelenleg a 2011. évi CCIII. törvény értelmében - a IV. kerület egyes részeivel - önálló választókerületet alkot, Budapesti 12. sz. országgyűlési egyéni választókerület néven.
- László Tamás (Fidesz) (2014–2018)
- Hajdu László (DK) (2018–2022)
- Barkóczi Balázs (DK) (2022 óta)
Díszpolgárok és ismert személyek
[szerkesztés]A kerület díszpolgári címét 2012 óta minden év október 23-án adják át, évente legfeljebb két személynek. A cím posztumusz is adományozható.[34]
Kerületi média
[szerkesztés]- Toronyhír – újpalotai, interneten megjelenő újság [1]
- XVMEDIA, a kerület hírmondója (Életképek újság, XVTV) [2]
- Helyem Házam Palotám helytörténeti folyóirat 2015-től [3]
Kultúra
[szerkesztés]- Művészetoktatás:
- Hubay Jenő Alapfokú Művészetoktatási Intézmény és Pedagógiai Szakkönyvtár [4]
- Könyvtárak:
- A Fővárosi Szabó Ervin Könyvtár[5] három kerületi tagkönyvtára
- Művelődési házak, galériák:
Testvérvárosai[35]
[szerkesztés]Liesing, Bécs XXIII. kerülete, Ausztria
Berlin X. kerülete, Németország
Linyi, Kína
Maroshévíz, Románia
Murakirály, Horvátország
Kassa, Szlovákia
Obervellach, Ausztria
Sanming, Kína
Képgaléria
[szerkesztés]-
Az Ázsia center légifotója
-
Templom madártávlatból
-
Kossuth tér
-
A nagytemplom a levegőből
-
Látkép
-
A Pólus Center
-
A sportpálya
-
A 69-es villamos a Vasutastelep utcában, a háttérben a Mézeskalács téri lakótelep
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ 94/2012. (XII. 27.) Főv. Kgy. rendelet, korábban Fővárosi Tanács 1990. (IV. 10.) 75., 76. számú határozat.
- ↑ a b Budapest XV. kerületének polgármester-választási eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. július 26.)
- ↑ BUDAPEST, 12. számú OEVK – Budapest XV. kerület – Országgyűlési választás 2022. Nemzeti Választási Iroda, 2022. április 16. (Hozzáférés: 2022. augusztus 12.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ 94/2012. (XII. 27.) Főv. Kgy. rendelet a közterület- és városrésznevek megállapításáról, azok jelöléséről, valamint a házszám-megállapítás szabályairól, 2. melléklet. [2020. december 3-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2018. július 15.)
- ↑ XLS Magyar települések lakosságszámának alakulása. Magyarország. (Hozzáférés: 2018. január 1.)
- ↑ https://nepszamlalas2022.ksh.hu/adatbazis/#/table/WBS003/N4IgFgpghgJiBcBtEAVAogGQPoGUBaWAggCKEogC6ANCAM4CWMECy6ASgKrYDiaA8gFZKNWhADGAF3oB7AHYtUASQCyaLAAU0bRX2LCQAM3oAbCRABOtBKADW9WXHghlUAA4gaEWRPP0IVpFYtLixeQQ9be0cQHAgJDxAANyhjAFd_BQAJDgBGHIAGBPycoQoAX2pWFTVNbV0IkDsHBBi4hOS0jKQQACZ8np7KCqog7HwiUnIqSOanWPiaDvSA5AA5NFVcNAANIYpysqA===
- ↑ a b https://nepszamlalas2022.ksh.hu/adatbazis/#/table/WBS003/N4IgFgpghgJiBcBtEAVAogGQPoGUBaWAggCKEogC6ANCAM4CWMECy6ASgKrYDiaA8gFZKNWhADGAF3oB7AHYtUASQCyaLAAU0bRX2LCQAM3oAbCRABOtBKADW9WXHghlUAA4gaEWRPP0IVpFYtLixeQQ9be0cQHAgJDxAANyhjAFd_BQAGAEYhCgBfalYVNU1tXQiQOwcEGLiE5LSMpBAAJkzW1spCqiDsfCJScipImqdY-JpG9IDkDEUcAGlshPmlrpo1xYBmVYXFgBY9pbzCgvygA=
- ↑ https://nepszamlalas2022.ksh.hu/adatbazis/#/table/WBS003/N4IgFgpghgJiBcBtEAVAogGQPoGUBaWAggCKEogC6ANCAM4CWMECy6ASgKrYDiaA8gFZKNWhADGAF3oB7AHYtUASQCyaLAAU0bRX2LCQAM3oAbCRABOtBKADW9WXHghlUAA4gaEWRPP0IVpFYtLixeQQ9be0cQHAgJDxAANyhjAFd_BQAGAEYhCgBfalYVNU1tXQiQOwcEGLiE5LSMpBAAJkycykKqIOx8IlJyKkiap1j4mkb0gOQMRRwAaWyEucXWlfmFgGYNxYAWXYW8woL8oA
- ↑ https://nepszamlalas2022.ksh.hu/adatbazis/#/table/WBS003/N4IgFgpghgJiBcBtEAVAogGQPoGUBaWAggCKEogC6ANCAM4CWMECy6ASgKrYDiaA8gFZKNWhADGAF3oB7AHYtUASQCyaLAAU0bRX2LCQAM3oAbCRABOtBKADW9WXHghlUAA4gaEWRPP0IVpFYtLixeQQ9be0cQHAgJDxAANyhjAFd_BQAGAEYhCgBfalYVNU1tXQiQOwcEGLiE5LSMpBAAJhzsykKqIOx8IlJyKkiap1j4mkb0gOQMRRwAaU6aOcXWhNWFgGYN-YWAFl3FvMKC_KA===
- ↑ http://www.bpxv.hu/rendeletek/311999.doc Archiválva 2014. június 30-i dátummal a Wayback Machine-ben - Budapest Főváros XV. Kerület Rákospalota, Pestújhely, Újpalota Önkormányzat Képviselő-testületének 31/1999. (XI. 1.) ök. rendelete az Önkormányzat jelképei, valamint a Rákospalota, Pestújhely, Újpalota név használatáról
- ↑ Gazsó Rita: A rákospalotai városháza Archiválva 2014. november 8-i dátummal a Wayback Machine-ben - Magyar Nemzet 2001. december 7.
- ↑ Tábi Emőke: Az újpalotai óriás – A Nyírpalota úti Víztoronyház 2020. május 11.
- ↑ a b Mészáros Ábel: Magasház Újpalotán Archiválva 2014. október 27-i dátummal a Wayback Machine-ben - Late Modern blog 2009. június 3.
- ↑ Rátonyi Gábor Tamás (Palotabarát): Az újpalotai magasház - víztoronyház - XV. kerületi blog 2013. augusztus 19.
- ↑ Fővárosi Hulladékhasznosító (Létesítményeink). www.fkf.hu. (Hozzáférés: 2022. október 26.)
- ↑ Budapest XV. kerületi polgármester-választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Budapest XV. kerületének polgármester-választási eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. december 3.)
- ↑ Cite web-hiba: az url paramétert mindenképpen meg kell adni! (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1996
- ↑ Budapest XV. kerületének polgármester-választási eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. március 6.)
- ↑ Budapest XV. kerületének polgármester-választási eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. március 6.)
- ↑ Budapest XV. kerületének polgármester-választási eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. március 6.)
- ↑ Budapest XV. kerületének polgármester-választási eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2020. március 6.)
- ↑ Budapest XV. kerületének polgármester-választási eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. június 25.)
- ↑ a b Budapest XV. kerületének polgármester-választási eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2018. szeptember 30. (Hozzáférés: 2020. június 25.)
- ↑ Budapest XV. kerületének polgármestere (magyar nyelven) (html). bpxv.hu. [2017. július 5-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2020. június 25.)
- ↑ Időközi helyi önkormányzati választások (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2018 (Hozzáférés: 2020. június 25.)
- ↑ Hajszállal, de legyőzte a baloldal a Fideszt. Index.hu, 2018. szeptember 30. (Hozzáférés: 2020. június 25.)
- ↑ https://www.valasztas.hu/telepules-adatlap_onk2019?p_p_id=onkeredmenyadatok_WAR_nvinvrportlet&p_p_lifecycle=0&p_p_state=normal&p_p_mode=view&_onkeredmenyadatok_WAR_nvinvrportlet_tabId=tab2&_onkeredmenyadatok_WAR_nvinvrportlet_teltip=1&p_r_p__prpVlId=294&p_r_p__prpVltId=687&p_r_p__prpTelepulesKod=015&p_r_p__prpMegyeKod=01&_onkeredmenyadatok_WAR_nvinvrportlet_jelolesTipus=1
- ↑ https://www.valasztas.hu/telepules-adatlap_onk2019?p_p_id=onkeredmenyadatok_WAR_nvinvrportlet&p_p_lifecycle=1&p_p_state=normal&p_p_mode=view&_onkeredmenyadatok_WAR_nvinvrportlet_tabId=tab1&p_r_p__prpVlId=294&p_r_p__prpVltId=687&p_r_p__prpTelepulesKod=015&p_r_p__prpMegyeKod=01#_onkeredmenyadatok_WAR_nvinvrportlet_tableTop
- ↑ 2/1990. (I. 11.) MT rendelet az országgyűlési egyéni és területi választókerületek megállapításáról
- ↑ Budapest 6. számú választókerületének választási eredményei
- ↑ Budapest 23. számú választókerületének választási eredményei
- ↑ 2012. évi 24/2012. (VI.6.). önkormányzati rendelet Az önkormányzat által alapított elismerések adományozásáról (Hozzáférés ideje: 2017. július 12.)
- ↑ Testvérvárosok. Budapest XV. kerület honlapja (Hozzáférés: 2021. június 28.) arch
Források
[szerkesztés]- Budapest Teljes Utcanévlexikona (Sprinter Kiadó, 2003)