Budapest XX. kerülete
Budapest XX. kerülete | |||
![]() | |||
A városháza | |||
| |||
Egyéb elnevezés: Pesterzsébet | |||
Közigazgatás | |||
Település | Budapest | ||
Városrészek | Erzsébetfalva Gubacs Gubacsipuszta Kossuthfalva Pacsirtatelep Szabótelep [1] | ||
Alapítás ideje | 1950. január 1. | ||
Irányítószám | 1201–1205 | ||
Polgármester | Szabados Ákos (független)[2] | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 61 766 fő (2023. jan. 1.)[3] | ||
Rangsorban | 14. | ||
Népsűrűség | 5359 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 12,19 km² | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
Budapest XX. kerülete weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Budapest XX. kerülete témájú médiaállományokat. |
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/87/Pesterzs%C3%A9bet_Templom.jpg/300px-Pesterzs%C3%A9bet_Templom.jpg)
Pesterzsébet, Budapest XX. kerülete, a Soroksári-Duna partját érintve Dél-Pesten helyezkedik el. Területe a főváros összterületének 2,3%-a, ezzel Budapest 23 kerülete közül a tizenhetedik helyen áll. A kerület túlnyomórészt lakóingatlanokból áll, ipara elhanyagolható. A kerület fontos intézménye a Jahn Ferenc Dél-pesti Kórház, melyet 1980-ban adtak át.
Fekvése
[szerkesztés]Északnyugaton szinte a teljes a Határ út mentén a IX. kerülettel határos, a Határ út csücskében bekanyarodik a határvonal a Gubacsi út mentén a Lidl áruháznál, majd az Elmű Pesterzsébet Alállomásnál visszafordul a Határ út további részére, északkeleten az M5-ös autópálya bevezető szakasza (a Nagykőrösi út) választja el a XIX. kerülettől, délről a kerületről levált Soroksár, a XXIII. kerület határolja, míg a nyugati szélen a Ráckevei (vagy Soroksári)-Duna, melynek túloldalán Csepel, a XXI. kerület fekszik. A folyót áthidaló Gubacsi híd (vagy Csepeli átjáró) köti össze a városrészt a Csepel-szigettel.
A kerület forgalma viszonylag csendes, mert a nagy forgalmat lebonyolító utak jelentős része a kerület peremén fut végig (nyugati oldalon a Soroksári út, a keletin az M5-ös autópálya bevezető szakasza, északon a Határ út). Déli irányból vasúton a leggyorsabb megközelítési mód a H6-os HÉV, valamint a Budapest–Kunszentmiklós-Tass–Kelebia-vasútvonal. Mindkét vasútnak a városközpont közelében vannak megállói.
Városrész neve | Utcanevek jellege | Irányítószám szerint | Látnivalók |
---|---|---|---|
Erzsébetfalva | híres magyar személyiségnevek | 1201, 1203, 1204, 1205 | Városháza, Szent Erzsébet-templom |
Gubacs | vízisportokkal, régi téglagyárral kapcsolatos nevek | 1203 | Duna |
Gubacsipuszta | régi magyar városnevek és területelnevezések | 1202, 1204 | Újtelepi-parkerdő |
Pacsirtatelep | férfinevek | 1201 | Pestszenterzsébeti temető |
Szabótelep | híres magyar személyiségnevek | 1201, 1204, | Klapka téri templom |
Története
[szerkesztés]A Soroksárhoz tartozó Gubacs puszta területén az 1860-as évektől két telep alakult ki parcellázások útján. Az egyik Erzsébet királyné, I. Ferenc József felesége tiszteletére az Erzsébetfalva nevet kapta, a másiknak Kossuth Lajos után Kossuthfalva lett a neve. A két telep 1897-ben szakadt el Soroksártól és alakult önálló községgé Erzsébetfalva néven, nagyközségként.
1919-ben, a Tanácsköztársaság alatt a község átmenetileg a Leninváros nevet viselte.
A fiatal település népessége rendkívüli sebességgel növekedett (lásd Demográfia), 1900-ban meghaladta a 15 ezer, 1910-ben a 30 ezer, 1920-ban a 40 ezer, 1930-ban a 67 ezer, 1941-ben pedig már a 76 ezer főt is.
A gyors fejlődésnek köszönhetően Erzsébetfalva 1923-ban rendezett tanácsú várossá alakult, elnevezése 1924-től Pesterzsébet lett, így feloldva a név és a rang közötti ellentmondást. 1932-ben újabb névváltoztatásra került sor, az Erzsébet nevet a korszellemnek megfelelően átértelmezték, és a város Árpád-házi Szent Erzsébet halálának hétszázadik évfordulója alkalmából a Pestszenterzsébet nevet kapta.
A város gazdasági és közösségi életében komoly törést jelentett a második világháború. 1944 áprilisában és májusában összesen négy nagy bombatámadás rombolta le szinte a város teljes infrastruktúráját.
Pestszenterzsébet 1950. január 1-jétől több más településsel együtt Budapest része lett és ettől kezdve 1994-ig Soroksárral a főváros XX. kerületét alkotta. Az 1950–1990 közötti időszakban a kerületre, illetve a városrészre a Pesterzsébet elnevezést használták, és ezt a nevet használja ma is a kerületi önkormányzat.
A kerület nyugati peremén, Gubacsidűlő és Gubacs határán található az 1924-ben átadott Gubacsi híd, amely a XXI. kerülettel teremtett kapcsolatot. A hídtól délre a Gubacsi lakótelep 1953-1957 között épült épült jellegzetes szocreál stílusban.[4]
A Soroksári út folytatásaként a Helsinki út 1976-1980 között épült ki irányonként három forgalmi sávosra.[5] Ekkor készült el a Csepeli átjáró felüljárója a Gubacsi híd és a Topánka utca között.[6] Az 1970-ben elkészült, irányonként egy forgalmi sávos Nagysándor József utcai felüljáró helyett 1989-ben irányonként két sávos kapacitású felüljáró épült.[7][8] Az M5-ös autópálya Nagykőrösi úti bevezető szakasza 1984-ben készült el irányonként három sávosra.
A kerület központjában a nagyrészt komfort nélküli zsúfolt házak helyén 1962–1987 között, budapesti és kecskeméti elemekből készült házgyári panelházakból álló lakótelepet építettek fel.[9][10] Ekkor a Topánka utcát mai formájára kiszélesítették, így a korábbi főutca, a Kossuth Lajos utca forgalma jelentősen lecsökkent. Ezért a belső szakaszán az 1990-es évek végén sétálóutcát alakíthattak ki, amit a helyiek "Kosuti"-nak neveznek.
Miután 1992-ben Soroksár lakói népszavazáson nyilvánították ki ez irányú szándékukat, 1994-ben létrejött Budapest XXIII. kerülete, így azóta a XX. kerület megegyezik az egykor önálló Erzsébetfalvával. 1999-ben a kerület, illetve a városrész elnevezését harmadszorra is Pesterzsébetre változtatták, visszatérve így az eredeti névadó, Erzsébet királyné emlékéhez. A Gubacsi lakóteleptől délre 2000-2005 között épült fel a Mediterrán lakópark.[11]
A Fővárosi Közgyűlés 2012. december 12-én kelt városrészeket rendező határozatában jelentősen átalakította a kerület ilyetén felosztását: Pesterzsébet-ből Erzsébetfalva, Pesterzsébet-Szabótelep-ből pedig Szabótelep lett, létrejött Gubacs, a többi városrész területe pedig módosult. A kerület neve változatlan maradt.
Politika
[szerkesztés]Polgármesterei
[szerkesztés]- 1990–1994: Perlaki Jenő[12] (Fidesz)[13]
- 1994–1998: Perlaki Jenő (Fidesz-KDNP-MDF)[14]
- 1998–2002: Szabados Ákos (MSZP-SZDSZ)[15]
- 2002–2006: Szabados Ákos (MSZP)[16]
- 2006–2010: Szabados Ákos (MSZP)[17]
- 2010–2014: Szabados Ákos (MSZP)[18]
- 2014–2019: Szabados Ákos (MSZP-DK-Együtt-PM)[19]
- 2019–2024: Szabados Ákos (független)[2]
- 2024– : Szabados Ákos (független; új mandátuma október 1-től érvényes)
A 2019-es önkormányzati választás eredménye
[szerkesztés]- A polgármester-választás eredménye[20]
Jelölt neve | Jelölő szerv. | Szavazatok száma | Szavazatok aránya | |
---|---|---|---|---|
Szabados Ákos | Független | 11 144 | 51,37% | |
Balog Róbert | Momentum – DK – MSZP – Párbeszéd – LMP | 10 549 | 48,63% | |
Összesen | 21 693 | 100% |
Párt | Mandátumok | Képviselő-testület | |||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Momentum – DK – MSZP – Párbeszéd – LMP | 11 | ||||||||||||||
Fidesz–KDNP | 5 | ||||||||||||||
Független | 1 | P | |||||||||||||
Jobbik | 1 |
Népesség
[szerkesztés]Lakosságszám[23][24] | ||
---|---|---|
Év | Népesség | Átl. vált.(%) |
1870 | 223 | — |
1880 | 1 355 | 18,04% |
1890 | 4 754 | 12,55% |
1900 | 15 732 | 11,97% |
1910 | 30 970 | 6,77% |
1920 | 40 545 | 2,69% |
1930 | 67 907 | 5,16% |
1941 | 76 876 | 1,13% |
1949 | 69 946 | −1,18% |
1960 | 78 086 | 1,00% |
1970 | 83 448 | 0,66% |
1980 | 78 665 | −0,59% |
1990 | 71 658 | −0,93% |
2001 | 65 295 | −0,85% |
2011 | 64 358 | −0,14% |
2022 | 63 512 | −0,12% |
A XX. kerület lakónépessége 2022. október 1-jén 63 512 fő volt, ami Budapest össznépességének 3,8%-át tette ki. A 2011-es népszámlálás óta 846 fővel csökkent a kerület lakosság száma. Ebben az évben az egy km²-re jutó lakók száma, átlagosan 5210 ember volt. A XX. kerület népesség korösszetétele igen kedvezőtlen. 2022-ben a kerület lakónépességének a 12%-a 14 évnél fiatalabb, míg a 65 éven felülieké 22% volt. 2021-ben a férfiaknál 69,8, a nőknél 77,1 év volt a születéskor várható átlagos élettartam. A legmagasabb befejezett iskolai végzettség szerint az érettségi végzettséggel rendelkezők élnek a legtöbben a kerületben 21 828 fő, utánuk következő nagy csoport a diplomával rendelkezők 13 833 fővel. 2022-ben a 6 évnél idősebb népesség 87%-nál volt internet elérési lehetősége. A népszámlálás adatai alapján a kerület lakónépességének 11,2%-a, mintegy 7121 személy vallotta magát valamely kisebbséghez tartozónak. A kisebbségek közül cigány, német és ukrán nemzetiségűnek vallották magukat a legtöbben.
A 19. század utolsó harmadától a XX. kerület lakosságszáma egyenletesen növekedett, egészen 1920-ig. A 20-as években hatalmasat nőtt a népesség száma. A második világháború következtében a kerület a lakosságának a 9%-át veszítette el. A háború után fokozatosan nőtt a kerület lakosságszáma, egészen 1970-ig. A legtöbben 1970-ben éltek a kerületben 83 448 fő. A 70-es évektől, egészen napjainkig csökken a kerület népességszáma, ma már kevesebben laknak a XX. kerületben, mint 1930-ban.
A 2022-es népszámlálási adatok szerint a magukat vallási közösséghez tartozónak valló XX. kerületiek túlnyomó többsége római katolikusnak tartja magát. Emellett jelentős egyház a kerületben, még a református. Azonban a lakosság pusztán 33%-a tartotta magát valamely vallási közösség/felekezet tagjának. Továbbá a 2001-es népszámlálási adatokhoz képest, bár a kerület lakossága csak 2000 fővel csökkent, a magát vallási közösséghez/felekezethez tartozónak vallók száma általánosságban lefeleződött.[25]
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/hu/timeline/cf62ny1mk3aeonn15yb2w4peocft0ft.png)
Közlekedés
[szerkesztés]Fontosabb csomópontok a kerületben
[szerkesztés]Megálló neve | Átszállási kapcsolatok |
---|---|
Pesterzsébet, Baross utca | ![]() ![]() |
Pesterzsébet, városközpont | ![]() ![]() |
Ady Endre utca (Topánka utca) | ![]() ![]() ![]() |
Ady Endre tér | ![]() ![]() |
HÉV-állomások a kerületben
[szerkesztés]Állomás neve | Átszállási kapcsolatok |
---|---|
Pesterzsébet felső | ![]() ![]() ![]() |
Torontál utca | ![]() |
A kerület vasútállomása
[szerkesztés]Állomás neve | Átszállási kapcsolatok |
---|---|
Pesterzsébet | ![]() ![]() ![]() |
Műemlékek
[szerkesztés]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/85/Pesterzsebet_varoshaza_IMG_0221-1000.jpg/250px-Pesterzsebet_varoshaza_IMG_0221-1000.jpg)
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/bb/Anyak_szobra_IMG_0232.jpg/250px-Anyak_szobra_IMG_0232.jpg)
„Állj meg, és gondolj édesanyádra
A pestszenterzsébeti iskolák ifjúsági vöröskereszt csoportja és tanulói 1933”
Pesterzsébet sokáig nem volt műemlékekben gazdag kerület, de sok műemlék jellegű épület volt megtalálható 1980-ig. A szabadtéri mozi megsemmisült a második világháborúban, újjáépítve mint Kossuth-mozi lett ismert, egészen az 1986-ban történt bezárásáig. Pesterzsébet gazdag temetkezési vállalkozója építette a Kossuth Lajos utcában állt Schröder-féle házat. Pesterzsébet városközpontjának régi házait a 70-es, 80-as években jórészt elbontották, helyébe modern lakótelepeket építettek. A Szent Erzsébet téren áll az 1906-ban épült plébániatemplom, amelynek freskóit Nagy Sándor, a gödöllői iskola egyik jeles tagja készítette.
Védett emlék a Városháza, amely 1905–1906-ban épült. A második világháború sérüléseit csak részben építették újjá. Hiányzik az épület jellegzetes két tornya, a díszes tetőburkolata és az órája. Az épület előtt áll 1909 óta a Horvay János és Füredi Richárd alkotta Kossuth-szobor, amely Budapest elsőként állított Kossuth-szobra. Egyedülálló művészi alkotás a Szent Erzsébet téren látható Anyák szobra. Műemlék jellegű épület az 1925-ben épült régi Vásárcsarnok a Tátra térnél. Védett a régi Pflum mozi épülete. Az eredeti épület XX. század első felének legnagyobb szabadtéri kertmozijaként működött a Török Flóris utcában. A Pflum szabadtéri mozi a második világháborúban megsemmisült, újjáépítve mint Kossuth-mozi lett ismert egészen a bezárásáig; manapság üzletházként funkcionál.
2000 után sokat változott a város arculata, több műtárggyal gazdagodott a kerület. A városháza melletti részen parkot alakítottak ki, itt kapott helyet Petőfi Sándor szobra. A Helsinki út mellett található egy székelykapu, melyet Pesterzsébet testvérvárosával közösen állítottak. E mellett látható egy történelmi zászló, amely Trianonnak állít emléket. A Kossuth Lajos utca, melynek ez a része sétálóutca, jelentősen megváltozott. Burkolatát és az utcai bútorokat kicserélték, a zálogház felé eső oldalon pedig egy kis szökőkutat adtak át. Ezen az utcán található Erzsébet királyné szobra, melynek érdekessége, hogy a királyné egy kutyával van ábrázolva. Az alkotó szerint ez az egyetlen ilyen kompozíciójú szobor az országban. A városháza homlokzatát kicserélték és harangjátékot helyeztek el rajta. A kerület fő temploma, a Szent Erzsébet templom is teljes felújításon esett át, amely a Kossuth Lajos utca koronája lett. A legfrissebb szobor, amit 2006 novemberében adtak át Széchenyi István mellszobra, mely a kerület városközpontjában található. Kölcsey Ferenc mellszobra a Topánka utcában került felavatásra. A sportélet fellendítése érdekében 2006 októberében egy jégcsarnokot adtak át a Gubacsi lakótelepen.
-
Pesterzsébeti iskolák vöröskeresztes csoportja által felállított szobor, az Édesanyák tiszteletére (1933)
-
Pesterzsébeti plébániatemplom
-
A városháza Kossuth Lajos szobrával
-
Ady Endre utcai szakorvosi rendelő
A népesség alakulása
[szerkesztés]Év | Népesség | Házak | Lakások | Megjegyzés |
1850 | 29 | Gubacs | ||
1869 | 223 | Gubacs | ||
1870 | 1355 | Erzsébetfalva | ||
1890 | 4754 | Erzsébetfalva | ||
1900 | 15732 | 1860 | Erzsébetfalva | |
1910 | 30970 | Erzsébetfalva | ||
1920 | 40545 | Erzsébetfalva | ||
1930 | 67907 | 8525 | Pesterzsébet | |
1941 | 76876 | Pestszenterzsébet | ||
1949 | 70022 | Pestszenterzsébet | ||
1960 | 101875 | 31216 | Budapest XX. kerület (Soroksárral) | |
1970 | 107315 | 35928 | Budapest XX. kerület (Soroksárral) | |
2006 | 64576 | 28540 | Budapest XX. kerület (Pesterzsébet) |
Települési adatok | |
Lakosok száma: | 64 576 fő |
---|---|
Aktív keresők száma: | 33 500 fő |
Nyugdíjas: | 18 800 fő |
Népsűrüség: | 5301,80 fő/km2 |
Lakások száma: | 28 540 |
Vállalkozási adatok | |
Vállalkozások száma: | ~11 000 |
Egyéni vállalkozók száma: | ~8000 fő |
Egészségügyi adatok | |
Orvosi körzetek száma: | 34 |
Orvosi rendelők száma: | 10 |
Nevezetességei
[szerkesztés]A csepeli átjáró mellett található a sós-jódos melegvízű gyógy- és strandfürdő, amely Magyarországon egyedülálló. Két kútja közül az egyik 644 méter mélyről 43 °C-os termálvizet ad, a másik kút sós-jódos vize 112 méter mélyről jön és 15 °C meleg. A gyógyfürdő mellé egy strandot is építettek a nyáron felüdülésre vágyók részére. Gazdasági okok miatt a strand 2001-től, a gyógyfürdő 2005-től zárva volt, teljes körű felújításukat követően 2018. december 17-én nyitották meg részlegesen, majd 2019. július 10-én teljesen a látogatók számára.[26][27] A fürdőtől délre, a vízparton húzódik a csónakházak sora, amely a helyi vízi sportélet központja. Itt több sportegyesület is megtalálható.
A neogót és eklektikus stílusú Pesterzsébeti Múzeumot a Bocsák-villában alakították ki átépítés után. A múzeum a kerület helytörténeténeti gyűjteményének ad helyet. Pesterzsébet névadójának és védőszentjének Erzsébet királyné emlékköve és Szent Erzsébet szobra állít emléket. A Gaál Imre Galéria a városrész művészeinek munkáit gyűjti, valamint időszaki kiállításoknak ad otthont. A Rátkai Galéria Rátkay és Gaál Imre művei állandó kiállításának ad helyet.
Kultúra
[szerkesztés]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/70/Csili_A_epulet_P3030446-lev-1000.jpg/250px-Csili_A_epulet_P3030446-lev-1000.jpg)
- Művészetoktatás: Lajtha László Művészeti Iskola.
- Erzsébet kulturális központja a Csili, melyben sok kulturális programot szerveznek.
- Ingyenes havi lap a Pesterzsébet, egy 1979 óta megjelenő társadalompolitikai és szolgáltató havilap, a helyi önkormányzat kiadásában. Az újság rendszeresen közli a városháza híreit, a kerületben történő eseményeket, kulturális rendezvényeket, az önkormányzat döntéseit.
Képgaléria
[szerkesztés]-
Erzsébetfalva, Gubacs puszta, Kossuthfalva egy régi térképen
-
Árpád-házi Szent Erzsébet főplébániatemplom
-
Pesterzsébeti Baptista gyülekezet
-
Pestszenterzsébet-Kossuthfalvai Szent Lajos plébániatemplom
-
Pesterzsébeti Evangélikus Egyházközség temploma
-
Budapest-Pesterzsébet-Központi Református Egyházközség temploma
-
Evezősök a Gubacsi-híd alatt
-
Dél-Pesti Jahn Ferenc kórház
Kapcsolódó szócikkek
[szerkesztés]Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ 94/2012. (XII. 27.) Főv. Kgy. rendelet
- ↑ a b Budapest XX. kerületének polgármester-választási eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. július 26.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Fonyódi Anita - Csendes, virágos utcák az egykori téglagyár helyén / 65 évvel ezelőtt épült a Gubacsi lakótelep (enbudapestem.hu, 2021.02.12.)
- ↑ fentről.hu 1979-es légifoto - fentrol.hu
- ↑ Gáll Imre, Kovács József, dr. Tóth Ernő - Pest megyei és Budapesti hídak (a katalógusokban formailag hibás ISBN-nel szerepel) ISBN 936-04-8919-8 (Hungaricana online archivum)
- ↑ K. Juhász Erzsébet, Keller László - Soroksári füzetek 2. szám, Helyiérdekű vasútunk (Budapesti Városvédő Egyesület Soroksári Grassalkovich Köre, 1998) ISBN 963-7537-09-0
- ↑ http://www.sze.hu/~szepesr/anyagok/oktatas/NGB-se003_1/eloadasok/tamfalkar-Szepeshazi-2009.pdf Magyarországi H-típusú vasalt talajtámfalak károsodása - prezentáció
- ↑ [1] (Budapest folyóirat, 1980. (18. évfolyam) 5. szám május, 42. oldal)
- ↑ Iván László: Budapesti falanszterek: A tömeges lakásépítés térbeli konzekvenciái. Földrajzi Értesítő, XLV. évf. 1–2. sz. (1996) 73–99. o. Hozzáférés: 2017. június 30. ↑ 1. melléklet. Budapest 1945 után épült jelentősebb lakótelepei:
- ↑ Eltűnő Gubacsi-sziget - Dunai Szigetek blog, 2023.07.08.
- ↑ Budapest XX. kerületi polgármester-választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Benkes Mihály (szerk.): Egyleti élet Pesterzsébeten (Budapest, 1996) Harmadik rész, 244. oldal
- ↑ Budapest XX. kerületének polgármester-választási eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. december 3.)
- ↑ Budapest XX. kerületének polgármester-választási eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. március 6.)
- ↑ Budapest XX. kerületének polgármester-választási eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. március 6.)
- ↑ Budapest XX. kerületének polgármester-választási eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. március 6.)
- ↑ Budapest XX. kerületének polgármester-választási eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2020. március 6.)
- ↑ Budapest XX. kerületének polgármester-választási eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. március 6.)
- ↑ https://www.valasztas.hu/telepules-adatlap_onk2019?p_p_id=onkeredmenyadatok_WAR_nvinvrportlet&p_p_lifecycle=0&p_p_state=normal&p_p_mode=view&_onkeredmenyadatok_WAR_nvinvrportlet_tabId=tab2&_onkeredmenyadatok_WAR_nvinvrportlet_teltip=1&p_r_p__prpVlId=294&p_r_p__prpVltId=687&p_r_p__prpTelepulesKod=020&p_r_p__prpMegyeKod=01&_onkeredmenyadatok_WAR_nvinvrportlet_jelolesTipus=1
- ↑ https://www.valasztas.hu/telepules-adatlap_onk2019?p_p_id=onkeredmenyadatok_WAR_nvinvrportlet&p_p_lifecycle=1&p_p_state=normal&p_p_mode=view&_onkeredmenyadatok_WAR_nvinvrportlet_tabId=tab1&p_r_p__prpVlId=294&p_r_p__prpVltId=687&p_r_p__prpTelepulesKod=020&p_r_p__prpMegyeKod=01#_onkeredmenyadatok_WAR_nvinvrportlet_tableTop
- ↑ https://www.valasztas.hu/helyi-onkormanyzati-valasztasok/budapest-xx.-kerulet-20221218?p_p_id=eredmenyadatok_WAR_nvinvrportlet&p_p_lifecycle=0&p_p_state=normal&p_p_mode=view&_eredmenyadatok_WAR_nvinvrportlet_evkSzam=10&_eredmenyadatok_WAR_nvinvrportlet_telepulesKod=020&_eredmenyadatok_WAR_nvinvrportlet_megyeKod=01&_eredmenyadatok_WAR_nvinvrportlet_vlId=364&_eredmenyadatok_WAR_nvinvrportlet_valaltipKod=4
- ↑ XLS Magyar települések lakosságszámának alakulása. Magyarország. (Hozzáférés: 2018. január 1.)
- ↑ https://nepszamlalas2022.ksh.hu/adatbazis/#/table/WBS003/N4IgFgpghgJiBcBtEAVAogGQPoGUBaWAggCKEogC6ANCAM4CWMECy6ASgKrYDiaA8gFZKNWhADGAF3oB7AHYtUASQCyaLAAU0bRX2LCQAM3oAbCRABOtBKADW9WXHghlUAA4gaEWRPP0IVpFYtLixeQQ9be0cQHAgJDxAANyhjAFd_BQAGACZMygBfalYVNU1tXQiQOwcEGLiE5LSMpBBc7OyCotRMXAISMkrq6Nj4mkb0gOQAOTRVXDQADU6KfPygA=
- ↑ Központi Statisztikai Hivatal: 2022. évi népszámlálás
- ↑ Újra megnyílt Budapest jódos-sós fürdője 13 év után. Magyar Építők, 2018. december 17. (Hozzáférés: 2021. február 3.)
- ↑ Immáron teljes egészében használható a Jódos-Sós Gyógyfürdő. termalonline.hu, 2019. július 10. (Hozzáférés: 2021. február 3.)
Források
[szerkesztés]- Budapest Teljes Utcanévlexikona (Sprinter Kiadó, 2003)
- Pesterzsébet, Soroksár Budapest XX. kerületének múltja és jelene (Kiadó: Bp. XX. ker. tanács, 1972)
- Polgármester 30/1944.eln.számú jelentése
További információk
[szerkesztés]- A kerület honlapja
- A XX-ik kerület irányítószámai
- Pesterzsébet.lap.hu - linkgyűjtemény
- ESTV - Pesterzsébet-Soroksár televíziója
- Pesterzsébet története (Bogyirka Emil szerkesztésében)