Farksodró
Farksodró | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() Farksodró Costa Ricában
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Természetvédelmi státusz | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Nem fenyegetett![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Rendszertani besorolás | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Tudományos név | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Potos flavus (Schreber, 1774) | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Szinonimák | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Elterjedés | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||
![]() Elterjedési területe
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Hivatkozások | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Farksodró témájú médiaállományokat és Farksodró témájú kategóriát. |
A farksodró vagy kinkaju (Potos flavus) az emlősök (Mammalia) osztályának ragadozók (Carnivora) rendjébe, ezen belül a mosómedvefélék (Procyonidae) családjába tartozó faj.
Előfordulása
[szerkesztés]A farksodró a trópusi erdők lombkoronájában él Dél-Mexikótól délre, a brazíliai Mato Grossóig.
Alfajai
[szerkesztés]A farksodrónak az alábbi alfajait tartják számon, azonban meglehet, hogy egyesek önálló fajokat képeznek:[1][2][3]
- Potos flavus chapadensis J. A. Allen, 1904 - Közép-Brazília
- Potos flavus chiriquensis J. A. Allen, 1904 - Panama
- Potos flavus flavus (Schreber, 1774) - Suriname
- Potos flavus megalotus (Martin, 1836) - Kolumbia
- Potos flavus meridensis Thomas, 1902 - Venezuela
- Potos flavus modestus Thomas, 1902 - Ecuador
- Potos flavus nocturnus (Wied-Neuwied, 1826) - Kelet-Brazília
- Potos flavus prehensilis (Kerr, 1792) - Mexikó
Megjelenése
[szerkesztés]Testhossza 40-60 centiméter, farokhossza akár 55 centiméter hosszú is lehet, testtömege 2-3 kilogramm. Aranybarna színű, rövid szőrű bundája sűrű és puha. Bőre néha lazán lóg a testén. A fiatal állatnak puha, sötéten melírozott bundája van. Lábain öt ujj van, amelyek hosszú karomban végződnek. Ujjai a táplálékgyűjtésben játszanak fontos szerepet. A farok nagyon hajlékony és gyakran ugyanolyan hosszú, mint az állat törzse. A farksodró az ág köré csavarja a farkát, így táplálkozás, illetve mászás közben biztonságosabb a tartása. Hátrafelé nyújtott farka az egyensúlyozást segíti. Nyelvével - amelynek hossza elérheti a 12 centimétert - lenyalja a virágok nektárját és kiszívja a puha erdei gyümölcsök édes levét. Ezenkívül bundája tisztogatására is használja. Ennek az állatnak 36 darab foga van; a fogképlete a következő: .
Életmódja
[szerkesztés]Az állat éjjel aktív. Magányosan, párban vagy laza közösségekben él. Tápláléka gyümölcsök és nektár, méz, tojások, fiókák és kisemlősök. A szabad természetben körülbelül 19 évig él.
Szaporodása
[szerkesztés]A hím 1-1,5 évesen, a nőstény 2 éves kora után éri el az ivarérettséget. A párzási időszak egész évben tart. A vemhességi idő 112-118 napig tart, ennek végén általában egy utód jön a világra. Az elválasztásra 4 hónap után kerül sor.
Képek
[szerkesztés]-
Portré
-
A koponyája
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Ford, L. S. (1988. augusztus 3.). „Potos flavus”. Mammalian Species 321 (321), 1–9. o. DOI:10.2307/3504086.
- ↑ (1795. augusztus 3.) „Memoire sur une nouvelle division des Mammiferes, et sur les principes qui doivent servir de base dans cette sorte de travail” (french nyelven). Magasin Encyclopedique, 164-190. o.
- ↑ (2016. augusztus 3.) „The evolutionary history and genetic diversity of kinkajous, Potos flavus (Carnivora, Procyonidae)”. Journal of Mammalian Evolution 24 (4), 439–451. o. DOI:10.1007/s10914-016-9354-9.
Források
[szerkesztés]- A faj szerepel a Természetvédelmi Világszövetség Vörös Listáján. IUCN. (Hozzáférés: 2011. október 13.)
- Csodálatos állatvilág, (Wildlife Fact-File). Budapest: Mester Kiadó (2000). ISBN 963-86092-0-6
- Mammal Species of the World. Don E. Wilson & DeeAnn M. Reeder (szerkesztők). 2005. Mammal Species of the World. A Taxonomic and Geographic Reference (3. kiadás) (angolul)