Mülheim an der Ruhr
Mülheim an der Ruhr | |||
![]() | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Tartomány | Észak-Rajna-Vesztfália | ||
Járás | Regierungsbezirk Düsseldorf | ||
Polgármester | Ulrich Scholten (2015. október 21. – ) | ||
Irányítószám | 45401–45481 | ||
Körzethívószám | 0208 | ||
Rendszám | MH | ||
Testvérvárosok | |||
Népesség | |||
Teljes népesség | 172 404 fő (2022. dec. 31.)[1] | ||
Népsűrűség | 1 888,74 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság |
| ||
Terület | 91,28 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
![]() | |||
![]() | |||
![]() | |||
Elhelyezkedése Észak-Rajna-Vesztfália térképén | |||
Mülheim an der Ruhr weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Mülheim an der Ruhr témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Mülheim an der Ruhr település Németországban, azon belül Észak-Rajna-Vesztfália tartományban. Lakosainak száma 172 404 fő (2022. december 31.).[1] Mülheim an der Ruhr Essen, Mettmann járás, Duisburg, Oberhausen és Ratingen községekkel határos.
Fekvése
[szerkesztés]Oberhausentől délre fekvő település.
Leírása
[szerkesztés]A Ruhr mindkét partján fekvő város déli részei a Rajnai-Pala hegység utolsó nyúlványain, az északi részei az Alsórajnai síkságon terülnek el.
A városnak a Ruhr völgyében kiterjedt üdülőkörzetei vannak, és a Ruhron közleledő hajók mintegy félmilliós forgalmat bonyolítanak le évente.
Városrészek
[szerkesztés]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7b/Karte_M%C3%BClheimer_Stadtteile-_und_Bezirke.png/300px-Karte_M%C3%BClheimer_Stadtteile-_und_Bezirke.png)
Sz. | Városrész | Teilraum | Kerület (Bezirk) | Terület (km²) |
Fő1) | Fő (pro km²) |
---|---|---|---|---|---|---|
1 | Altstadt I | 1 Stadtmitte | 1 Rechtsruhr-Süd | 3,20 | 20.119 | 6287 |
2 | Altstadt II | 1 Stadtmitte2) | 1 Rechtsruhr-Süd2) | 5,79 | 24.696 | 4265 |
3 | Styrum | 2 Styrum | 2 Rechtsruhr-Nord | 4,44 | 15.484 | 3487 |
4 | Dümpten | 3 Dümpten4) | 2 Rechtsruhr-Nord4) | 5,51 | 18.392 | 3338 |
5 | Heißen | 4 Heißen3) | 1 Rechtsruhr-Süd3) | 8,88 | 21.117 | 2378 |
6 | Menden-Holthausen | 1 Stadtmitte | 1 Rechtsruhr-Süd | 17,30 | 13.450 | 777 |
7 | Saarn | 5 Saarn | 3 Linksruhr | 26,92 | 23.485 | 872 |
8 | Broich | 6 Broich/Speldorf | 3 Linksruhr | 8,78 | 13.678 | 1558 |
9 | Speldorf | 6 Broich/Speldorf | 3 Linksruhr | 10,46 | 18.269 | 1747 |
1) : 2014. december 31-én[2]
2) Aus dem Stadtteil Altstadt II wurden Teile (Altstadt II-Nordost und Papenbusch) ausgesondert und dem Teilraum Dümpten im Bezirk Rechtsruhr-Nord zugeordnet.
3) Aus dem Stadtteil Heißen wurden Teile (Winkhausen-Nord) herausgenommen und dem Teilraum Dümpten im Bezirk Rechtsruhr-Nord zugeordnet.
4) Der Teilraum Dümpten besteht aus dem historischen Stadtteil und den oben unter Punkt 2 angegebenen Erweiterungen.
Története
[szerkesztés]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a2/Prospect_des_Schloss_Bruch.jpg/120px-Prospect_des_Schloss_Bruch.jpg)
Mülheim egykori urai a Broich grófok a keresztesháborúk idején haltak ki. Székhelyük a mai Krichenhügel nevű domb volt, mely több Karoling telepből kialakult település ősmagja, a rajta álló Szt. Péter templommal.
A Ruhr másik oldalán e településmaggal szemben 883-884-ben Broich vára épült fel.
A mai gyorsforgalmi út a Hellweg egykor a királyok, kereskedők és egyúttal a hadak vonulásának a híres útja volt, e helyen keresztezve a Ruhr folyót Mülheim és Broich vára között.
Mülheim a 13. században kapott piacjogot, a városi rangot azonban csak 1808-ban kapta meg.
A településen és környékén valószínűleg már a 12. század előtt is folyt szénbányászás, s mivel a folyó Mülheimig mindig is hajózható volt, itt élénk szénkereskedelem is kialakult, majd a 19. század elejétől létrejött itt a vaskohászat is, amely hamarosan jelentősebb lett a szénbányászatnál és szénkereskedelemnél is.
Mülheim nagyvárossá és ipari centrummá 1908 körül lett, melyben nagy szerepe volt a Hugo Stinnes által alapított nagy nehézipari konszennek, melynek székhelye is itt van.
A városnak van könnyűipara, vegyipara és meteorológiai állomása is. Valamint itt működik a Max-Planck-Institut szénkutató részlege is.
A város területének majdnem fele mező- és erdőgazdasági terület.
Látnivalói közül jelentősebb a Broich-kastély (Schloss Broich) késő karoling kori vár alapjainak és falainak maradványai, és a Kirchenhügelen álló Szt. Péter templom, melynek legrégebbi részei a 11. századból valók, a Mária templom és a Teiner-Strasse környékének favázas házai, melyeknek egyikében helytörténeti múzeum is található.
A város legdélibb részén pedig a Mülheimer Ruhrtalbrücke, a majdnem 2 km hosszú acélhíd íveli át a folyó völgyét, mely Mülhelm szimbóluma is egyben.
Közlekedés
[szerkesztés]Vasúti közlekedés
[szerkesztés]Vízi közlekedés
[szerkesztés]A Rhein-Ruhr-kiköttő 86.000 négyzetmeter nagy.
Légi közlekedés
[szerkesztés]Nevezetességek
[szerkesztés]- Boich kastély
- Szt. Péter templom
- Mária templom
- Favázas házak
- Raffelberg Solbad (sósfürdő)
- Lóversenypálya
- Wittzenhausbuschi vadaskert
Galéria
[szerkesztés]Kapcsolódó szócikkek
[szerkesztés]További információk
[szerkesztés]Források
[szerkesztés]- ↑ a b Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2022 (német nyelven). Szövetségi Statisztikai Hivatal, 2023. szeptember 21. (Hozzáférés: 2023. október 7.)
- ↑ Offizielle Bevölkerungszahlen der Stadtverwaltung,