Segédmotoros kerékpár
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/07/Babetta_207.300.jpg/250px-Babetta_207.300.jpg)
A segédmotoros kerékpár (röviden segédmotor, más néven kismotor) olyan két- vagy háromkerekű jármű, aminek legnagyobb tervezett sebessége 45km/h,[1] belsőégésű motorjának hengerűrtartalma legfeljebb 50 cm³ vagy ezzel egyenértékű erejű, alternatív meghajtási módszer(pl.:elektromos), valamint motorjának folyamatos névleges teljesítménye 300 W[2] és 4 kW[1] közé esik.[3] Magyarországon nem minősül gépjárműnek, ezért a segédmotoros kerékpárra nem kell rendszám, műszaki vizsgára sem kell időszakosan elvinni, kötelező felelősségbiztosítást viszont kell rá kötni. A magyar KRESZ nem tesz különbséget a segédmotoros kerékpár fajtái között, és a „segédmotoros kerékpár” elnevezést gyűjtőnévként használja mind a robogó, a moped, a quad, a mopedautó és az ezekhez hasonló teljesítményű és sebességű, 2, 3 vagy 4 kerekű járművek megnevezésére.
Kivételek
[szerkesztés]A 2002/24/EK[4] irányelv alapján nem tartozik ebbe a kategóriába olyan jármű (többek között)
- aminek maximális sebessége a 6 km/h-t nem haladja meg;
- olyan pedálhajtású járművek, amik maximum 250 W teljesítményű, maximum 25 km/h sebességig aktív segédmotorja van, ami pedálhajtás megszűnését követően is kikapcsol (pedelec).
Fajtái
[szerkesztés]A moped
[szerkesztés]Európában már komoly múltja van a segédmotoros kerékpárok gyártásának. A kategória két kitétele, hogy a hengerűrtartalom nem haladhatja meg az 50 cm³-t, valamint a motorkerékpárral elérhető maximális sebesség a 45 km/h-t. Ezeknek a járműveknek a vezetéséhez korábban nem kellett se jogosítvány, se bukósisak, valamint alacsony áruk is vonzóvá tette őket. Több gyár készített ilyen termékeket, olyanok, mint a magyar Csepel (a korábbi Weiss Manfréd), a Finomszerelvénygyár Eger (Berva), a kelet-német Simson, a csehszlovák Jawa, a lengyel Romet, az osztrák Puch, valamint a szintén osztrák Sachs.
Magyarországon már az 1930-as évektől kezdve gyártottak segédmotorokat. A Weiss Manfréd gyára által készített WM Csepel motorokat az akkori szabályoknak megfelelően 100 köbcentiméteres erőforrás hajtotta, amelynek 37,5 kg-os saját tömeget kellett mozgatnia. A II. világháború után ezeket a motorokat nagymotornak fejlesztették tovább és a jogszabályi környezet is megváltozott, ezért új segédmotoros kerékpárra volt szükség. Ezt 1955-ben a Dongó segédmotorral valósították meg, amelyet kerékpárra lehetett szerelni. A motorka azonban nem váltotta be a hozzá fűzött reményeket: nem tudta teljes értékű motorizált járművé varázsolni a kerékpárt. Ezért egy új, önálló mopedet (pedállal is hajtható, de önállóan motorral haladni képes segédmotorkerékpár) kellett fejleszteni.
Az 1960-as évek elején született meg az elképzelés az egykori Szovjetunióban, hogy a szovjet embereket is egy könnyen kezelhető, könnyen karbantartható, gyors kismotorral lássák el. A gondolatot tett követte, így a lettországi Riga városában, a Rīgas motorūpnīca „Sarkanā Zvaigzne”, magyarul Vörös Csillag Rigai Motorkerékpárgyár (oroszul: RMZ – Rizsszkij Motozavod, magyarul Rigai Motorkerékpárgyár) megkezdődött a tervezés. Kezdetben a magyar Dongó, kerékpárra szerelhető segédmotor, valamint a Velosolex segédmotoros kerékpár irányvonala mentén indultak el, de ezek a járművek nem hozták meg a várt sikert, így inkább a tőlük nyugatabbra már régóta elterjedt kismotorkerékpárok felé fordult a figyelmük.
A 2013-tól érvényes európai szabályozás szerint ezekre a járművekre is legalább „AM” kategóriájú vezetői engedély szükséges, de vezethetőek bármely, EU által elfogadott kategóriájú jogosítvánnyal is.[1]
A robogó
[szerkesztés]A robogó félúton helyezkedik el egy motorbicikli és egy pedelec („valódi” segédmotoros kerékpár) között: pedállal nem hajtható, általában lábbal vezérelhető részek nélküli, kényelmesebbre kialakított, a nagymotoroknál kisebb teljesítményű járműveket értünk alatta. Bár a szabályozás[1] „robogóként” csak a maximum 45 km/h sebességre képes, maximum 50 cm³ vagy 4 kW jellemzőkkel rendelkező járműveket nevezi, léteznek nagyobb teljesítményű vagy sebességű modellek is, amik hivatalosan már motorkerékpárnak számítanak.
Az 50 cm³ illetve 4 kW alatti változatok „AM” (vagy bármely), a magasabb kategóriák már csak „A” (és ennek változatai; motoros jogosítványok) kategóriájú vezetői engedélyekkel vezethetőek.
Háromkerekű segédmotor
[szerkesztés]Más néven segédmotoros tricikli.
Szabályozási szempontból nem tér el a kétkerekű változatoktól (moped, robogó). Eltér viszont a „motoros triciklitől”, aminek a teljesítménye vagy végsebessége nagyobb, mint a mopednél megadottak, és amire a motorokkal egyező szabályozás vonatkozik.[4]
Négykerekű segédmotor
[szerkesztés]Segédmotoros kerékpár a könnyű négykerekű segédmotoros kerékpár (mopedautó) is, illetve azok a négykerekű járművek, amiknek a terheletlen (és elektromos jármű esetén akkumulátor nélkül mért) tömege a 350 kg-ot nem haladja meg (pl. quad).[4]
Vezetői engedély
[szerkesztés]A 14. életévüket betöltött fiatalok szerezhetnek vezetői engedélyt (legfeljebb 50 cm³ hengerűrtartalmú, kétkerekű-, háromkerekű segédmotoros kerékpár, könnyű négykerekű motorkerékpárra). A jelölés 2013-ban – az uniós normákhoz igazodva – „AM” -re változott. Az „AM” bekerült a nemzetközi kategóriák közé, azonban a 16. életév betöltéséig csak belföldön jogosít vezetésre.[5]
Minden egyéb nemzetközileg is elfogadott jogosítvány kategóriával (beleértve az „A”, „B” kategóriákat és ezek fajtát) ezek a járművek vezethetőek, akár az egészségi alkalmasság érvényességének lejárta után is.[6]
Az "M" (nemzeti) kategória is forgalomban van,[1] mellyel segédmotoros kerékpár vezethető, kiadása 14. életévtől lehetséges, de a gyakorlatban egyenértékű az „AM” kategóriával.
Források
[szerkesztés]Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b c d e 326/2011. (XII. 28.) Korm. rend. 2. melléklet (2013. január 19-től)
- ↑ Gábor, Tenczer: A rendőrség lecsapott a lime-ozó újságírókra (magyar nyelven). index.hu, 2019. szeptember 4. (Hozzáférés: 2019. szeptember 25.)
- ↑ Elektromos hajtás esetén szintén a 300 W–4 kW teljesítményhatárok közé eső motorral felszerelt jármű számít segédmotoros kerékpárnak, 300 W teljesítmény alatt elektromos kerékpárról van szó.
- ↑ a b c Az Európai Parlament és a Tanács 2002/24/EK irányelve. EU, 2002. március 18.
- ↑ Archivált másolat. [2018. február 18-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2018. február 17.)
- ↑ https://njt.hu/jogszabaly/2011-326-20-22 326/2011. (XII. 28.) Korm. rend. 5.§ és 4. melléklet
Kapcsolódó szócikkek
[szerkesztés]További információk
[szerkesztés]- 24/2005. (IV. 21.) GKM rendelet a közúti járművezetők és a közúti közlekedési szakemberek képzésének és vizsgáztatásának részletes szabályairól