Tokalakúak
Tokalakúak | ||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Evolúciós időszak: Késő jura - jelen | ||||||||||||||
![]() | ||||||||||||||
Rendszertani besorolás | ||||||||||||||
| ||||||||||||||
Család | ||||||||||||||
| ||||||||||||||
Hivatkozások | ||||||||||||||
![]() A Wikifajok tartalmaz Tokalakúak témájú rendszertani információt. ![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Tokalakúak témájú kategóriát. |
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/86/SturgeonTurkmarket.jpg/250px-SturgeonTurkmarket.jpg)
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/ca/Yanosteus_longidorsalis_MHNT.jpg/220px-Yanosteus_longidorsalis_MHNT.jpg)
A tokalakúak (Acipenseriformes) a csontos halak (Osteichthyes) főosztályának sugarasúszójú halak (Actinopterygii) osztályának egyik rendje. Két élő család, 6 nem és 31 faj. Korábban kecsegealakúaknak (Chondroganoidea) hívták őket.
Kialakulásuk egészen a dinoszauruszokig, azaz több mint 200 millió évvel ezelőttre vezethető vissza. Az ide sorolt fajok többsége Észak-Amerikában, a Ponto-Kaszpi régióban Kelet-Ázsiában és Szibériában fordul elő. A fajok tokhalak két kanalasorrú faj kivételével, melyek közül az egyik Észak-Amerikában, a másik Kínában él.
E jellemzően nagyra növő halfajokat az intenzív halászat és a folyószabályozások fenyegetik. Az ikrájukból készített értékes kaviár miatt akár az orvhorgászatuk is gazdasági haszonnal kecsegtet. Emiatt több faj állománya annyira lecsökkent, hogy a kihalás fenyegeti őket.
Származásuk, elterjedésük
[szerkesztés]Az északi félteke tengereiben és/vagy az azokba ömlő folyókban élnek úgy, hogy több tengeri faj a folyókba vándorol ívni. Nagyobb számban a Fekete-, az Azovi- és a Kaszpi-tengerben, valamint az Aral-tóban és vízrendszerükben fordulnak elő. Életterüket és a mozgásukat korlátozza, hogy a folyók szabályozása több ívóhelyüktől elvágta őket.
A rendbe tartozik a Magyarországon is ismert és régebben halászott viza.
Megjelenésük, felépítésük
[szerkesztés]Fejük ormányban végződik. Bár a csontos halak közé tartoznak (a fosszilis alakoknak csontos váza volt), vázuk többnyire porcos – a csontosodás hiánya másodlagos jelenség. Testük többé-kevésbé csupasz, azt mindössze elszórt, apró bőrcsontok és vértpikkelyek (ganoid pikkelyek) fedik. Úszóik alapja széles. Belükben általában csavarvonalú redő alakult ki.
Rendszertani felosztásuk
[szerkesztés]A rendbe két élő és két kihalt család tartozik:
- Valódi tokfélék (Acipenseridae)
- Kanalastokfélék (Polyodontidae)
- Chondrosteidae – kihalt
- Errolichthyidae – kihalt
Források
[szerkesztés]- Magyar nagylexikon XVII. (Szp–Ung). Főszerk. Bárány Lászlóné. Budapest: Magyar Nagylexikon. 2003. 538. o. ISBN 963-9257-17-6
- Rideg Árpád, Pannonhalmi Miklós: Vizák születése Homokmégyen (magyar nyelven). hallepcso-fishpass.eu, 2009. május 19. [2011. március 11-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2010. december 19.)
További információk
[szerkesztés]- A rend adatlapja a FishBase oldalán. FishBase. (Hozzáférés: 2010. október 23.)
- 161063 A taxon adatlapja az ITIS adatbázisában. Integrated Taxonomic Information System. (Hozzáférés: 2010. december 19.)
- Acipenseriformes (angol nyelven). BioLiB.cz. (Hozzáférés: 2010. december 19.)
- Order Acipenseriformes (angol nyelven). ADW: Animal Diversity Web. (Hozzáférés: 2010. december 19.)