Jonagunių kalba
Jonagunių kalba | |
Kalbama | Jonagunis, Japonija |
---|---|
Kalbančiųjų skaičius | 800 |
Kilmė | Japonų kalbos Jonagunio kalba |
Rašto sistemos | hiragana arba katakana |
Oficialus statusas | |
Prižiūrinčios institucijos | nėra |
Kalbos kodai | |
ISO 639-1 | - |
ISO 639-2 | - |
ISO 639-3 | yoi |
Jonagunio kalba (どぅなん, jap.
Istorija ir kalbos statusas
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Kaip ir kitos Riūkiū kalboms priklausančios kalbos kilo iš senosios japonų kalbos. Japonijos vyriausybė šią kalbą laiko tarme, daugelis kalbininkų – atskira kalba dėl ypatingos fonetinės charakteristikos ir ryškaus skyrimosi nuo dabartinės japonų kalbos bei kitų Riūkiū kalbų. Kalbos pavadinimas kilo iš salos, kur kalba vartojama, pavadinimo (どぅなん (dunan) reiškia Jonagunis).
Kadangi jonagunio kalba neturi oficialios rašto sistemos (vartojama hiragana arba katakana), o ją moka beveik išimtinai tik senyvo amžiaus žmonės, kalbai gresia išnykimas. Vis dėlto aktyvistės Ikemos Nae (
2009 m. vasarį UNESCO išleido pranešimą, kuriame Jonagunio kalba apibrėžta kaip sparčiai nykstanti.[2]
Fonologija
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Jonagunio kalboje balsių įvairovė mažiausia tarp visų japonų kalbų – vyrauja trys balsiai: a, i ir u, tuo tarpu e ir o sutinkamas rečiau (pvz., e sutinkama liepiamojoje nuosakoje, o – pabrėžiančioje dalelytėje do).
Jonagunio kalboje, kaip ir Mijako, Jaejamos ir kitose Pietų Riūkiū kalbose, /b/ yra etimologiškai giminingas klasikinės japonų kalbos /w/ ir dabartinės japonų kalbos /ɰ/. Jonagunyje japonų kalbos ir Riūkiū kalbų /j/ pakitęs į /d/ (pvz., yama --> dama).
Jonagunio kalboje taip pat sutinkami tarpbalsiniai sprogstamieji priebalsiai.
Taip pat skaitykite
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Šaltiniai
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Nuorodos
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]- Yonaguni phrasebook, kelios frazės Jonagunio kalboje