Palanga
Palanga | ||
---|---|---|
Pilsētas pašvaldība | ||
![]() | ||
| ||
Neformālais nosaukums: Vasaros sostinė (Vasaras galvaspilsēta) | ||
Atrašanās vieta Lietuvā | ||
Koordinātas: 55°55′N 21°4′E / 55.917°N 21.067°EKoordinātas: 55°55′N 21°4′E / 55.917°N 21.067°E | ||
Valsts |
![]() | |
Etnogrāfiskais reģions | Žemaitija | |
Pašvaldība | Palangas pilsēta pašvaldība | |
Pirmoreiz minēta | 1161 | |
Pilsētas tiesības | 1791 | |
Seņūnijas | Sventāja, Būtiņģe | |
Platība | ||
• Kopējā | 79 km2 | |
Iedzīvotāji (2023)[1] | ||
• kopā | 18 132 | |
• blīvums | 223/km² | |
Laika josla | EET (UTC+2) | |
• Vasaras laiks (DST) | EEST (UTC+3) | |
Mājaslapa | http://www.palanga.lt | |
![]() |
Palanga (lietuviešu: Palanga, žemaišu: Palonga) ir pilsēta un pašvaldība Lietuvā pie Baltijas jūras, 25 km uz ziemeļiem no Klaipēdas. Palanga ir ievērojama kūrortpilsēta.[2] Pilsētas daļas ietilpst — Palanga, Sventāja un Būtiņģe, atrodas 3 pasta nodaļas (centrālā — LT-00001).
Vēsture
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Līdz 13. gadsimtam Palangas apvidus ietilpa kuršu Megavas zemē. Pēc Kursas sadalīšanas 1253. gadā to ieguva Livonijas ordenis. Līdz 15. gadsimtam tā bija strīdus teritorija starp žemaišiem un Vācu ordeni. Pēc 1422. gada Melnas līguma to ieguva Lietuvas dižkunigaitija, vēlāk Polijas—Lietuvas kopvalsts. Lielā Ziemeļu kara laikā 1705. gadā zviedru karaspēks ieņēma un izpostīja Palangas ostu, vēlāk lietuvieši to atguva. Pilsētas tiesības no 1791. gada.[3]
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/lv/thumb/6/66/Palangas_vasarn%C4%ABcas_1901.jpg/220px-Palangas_vasarn%C4%ABcas_1901.jpg)
Pēc 1795. gada Polijas dalīšanas Palanga nonāca Krievijas Impērijas sastāvā. 1819. gadā Palangas pagastu pievienoja Kurzemes guberņas Grobiņas apriņķim, rezultātā Kurzemei bija 6,4 km gara robeža ar Prūsijas Karalisti, vēlāk Vācijas Impēriju. Pulkvedis Mihaels Tiškevičs (1761–1839) 1824. gadā nopirka Palangas muižu, viņa mazdēls Fēlikss Tiškevičs (1870–1932) 1897. gadā Palangā uzcēla neoklasicisma stila pili (arhitekts Francis Švehtens). 19. gadsimta beigās Palangas proģimnāzijā mācījās Antans Smetona. Latvijas brīvības cīņu beigās Latvijas armija atbrīvoja Palangu no bermontiešiem un netālu no tās atradās Latvijas—Vācijas robeža. Lai dotu Lietuvas Republikai pieeju Baltijas jūrai, 1921. gadā Latvijas—Lietuvas robežlīgumā Palangas apgabalu (111 km2) pievienoja Lietuvai,[4] tomēr vēlāk Lietuva ieguva arī Klaipēdas ostu, bet Palangu lietuvieši pārsvarā izmantoja kā jūrmalas peldvietu. 1881. gadā Palangā dzīvoja ap 1600 iedzīvotāju, 1897. gadā ap 2000, 1926. gadā ap 2000 iedzīvotāju, no kuriem liela daļa bija latvieši.[3][5] 1998. gadā pilsētas ziemeļu daļā — Būtiņģē tika atklāts Būtiņģes naftas termināls.
Daba un ģeogrāfija
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Caur pilsētu uz rietumiem plūst Rāžes upe, pār kuru uzbūvēts 10 tiltu un tiltiņu. Pilsētas rietumu nomali apskalo Baltijas jūra, šeit atrodas pilsētas pludmale. Palangas austrumos atrodas „Pavėsio” ģimenes dārziņi. Dienvidu nomalē atrodas Nemirseta ar etnogrāfisko Anaišu kapsētu. Klaipēdas virzienā uzbūvētas kājāmgājēju un riteņbraucēju takas. Palangā atrodas arī hipodroms.
Transports
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Palangā ir iespējams nokļūt no Klaipēdas, Šauļiem un Liepājas. Palangai nav dzelzceļa savienojuma, bet starp Palangu, un Sventāju atrodas Palangas starptautiskā lidosta, kura nodrošina gaisa savienojumus ar Rīgu, Oslo un Kopenhāgenu.[6]
Klimats
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Kaut arī pilsētai raksturīgs jūras klimats (vējains un diezgan daudz nokrišņu), 1994. gada jūlijā un 2002. gada augustā nokrišņu pilsētā nebija vispār (0,0 mm).
Iedzīvotāji
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Iedzīvotāju skaits pa gadiem
gads | 1823 | 1863 | 1867 | 1881 | 1897 | 1920 | 1959 | 1970 | 1979 | 1989 | 2001 | 2011 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
iedz.skaits | ~800 | 1350 | 1414 | 1618 | 2419 | 1457 | 5685 | 8091 | 11980 | 17571 | 17623 | 15732 |
Tautības
gads | iedzīvotāju skaits | lietuvieši | krievi | latvieši | poļi | ukraiņi | baltkrievi | vācieši | ebreji | tatāri | armēņi | čigāni | pārējie | nezināmie |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1863 | 1350 | 156 | 64 | 12 | 124 | +krievi | +krievi | 124 | 870 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
1881 | 1618 | 312 | 42 | 30 | +lietuv. | +krievi | +krievi | 112 | 1121 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 |
1920 | 1696[7] | 916[7] | ||||||||||||
2001 | 17623 | 16574 | 480 | 220 | 42 | 104 | 53 | 19 | 11 | 7 | 17 | 0 | 14 | 82 |
2011 | 15732 | 14839 | 433 | 152 | 33 | 96 | 39 | 13 | nez. | nez. | 15 | nez. | 15 | 89 |
- Tautas skaitīšanu dati.
Sports
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]- FK Palanga — futbola klubs.
- FK Gintaras Palanga — futbola klubs.
- Palangas centrālais stadions.
Galerija
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]-
J. Basanavičiaus iela
-
Palangas jūras tilts
-
Palangas pludmale
-
Palangas pludmale
-
Dzintara muzejs (bij. Tiškeviču pils) Palangā
-
Palangas botāniskais parks no Tiškeviču pils
-
Palangas kurhauzs
-
J. Basanavičiaus ielas fontans
-
Palangas botāniskais parks tēlniecība
Sadraudzības partneri
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Frederiksberga, Dānija
Jūrmala, Latvija
Liepāja, Latvija
Lodza, Polija
Ustka, Polija
Pērnava, Igaunija
Simrishamna, Zviedrija
Atsauces
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]- ↑ Pilsētu iedzīvotāju skaits gada sākumā; pārbaudes datums: 12 februāris 2023.
- ↑ Palanga. Visuotinė lietuvių enciklopedija. Skatīts: 2023-01-04.
- ↑ 3,0 3,1 Palangos istorija. Visuotinė lietuvių enciklopedija. Skatīts: 2023-01-04.
- ↑ Latvijas iegūtās un zaudētās teritorijas [1] neogeo.lv
- ↑ Latviešu Konversācijas vārdnīcas XV sējums. Rīga, 1937. gads, 30423—5 slejas
- ↑ «www.flightstats.com». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2013. gada 18. maijā. Skatīts: 2011. gada 6. oktobrī.
- ↑ 7,0 7,1 SVENTĀJAS LATVIEŠU VALODA - STATIKA UN DINAMIKA 22 lapa, 2, tabula
Ārējās saites
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Palanga.
- Visuotinė lietuvių enciklopedija raksts (lietuviski)
- Brockhaus Enzyklopädie raksts (vāciski)
- www.palanga.lt Arhivēts 2004. gada 21. novembrī, Wayback Machine vietnē.
- Vēsturiskas Palangas fotogrāfijas
|
|