Lierne
Lierne | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
Land | ![]() | ||
Fylke | Trøndelag | ||
Status | kommune | ||
Innbyggernavn | libygg | ||
Grunnlagt | 1. januar 1964 | ||
Adm. senter | Sandvika | ||
Areal – Totalt – Land – Vann | 2 961,71 km²[3] 2 630,44 km²[2] 331,27 km²[2] | ||
Befolkning | 1 295[4] (2023) | ||
Bef.tetthet | 0,49 innb./km² | ||
Antall husholdninger | 590 | ||
Kommunenr. | 5042 | ||
Målform | Nøytral | ||
Høyeste topp | Hestkjøltoppen (1390,1 moh.)[1] | ||
Nettside | nettside | ||
Politikk | |||
Ordfører | Tor Erling Inderdal (Sp) (2023) | ||
Varaordfører | Eirin Holand (V) (2023) | ||
![]() Lierne 64°21′32″N 13°38′32″Ø | |||
Lierne (sørsamisk: Lijre) er en kommune i Indre Namdal i Trøndelag. Den ligger langs riksgrensen til Sverige og grenser ellers til Snåsa, Grong og Røyrvik kommuner. Libyggene fordeler seg på flere bygder og grender, med Nordli og Sørli som de største, som ble slått sammen til dagens kommune i 1964. Sandvika i Nordli er kommunens administrasjonssenter.
Lierne er Trøndelags største kommune målt i areal, den femte største i Sør-Norge, samt den 16. største i landet totalt. Derimot er kommunen blant fylkets minste målt i folketall. Lierne er særlig kjent for brunbjørnene, og selv om kommunens brunbjørnebestand er lav i forhold til bestanden i for eksempel deler av Sverige, er bjørnene et problem for sauebøndene.[5][6] Jord- og skogbruket er fortsatt de viktigste næringsveiene i Lierne.
Geografi
[rediger | rediger kilde]Storparten av kommunens areal består av skog, myrer, fjellvidder og store innsjøer. Om lag en fjerdedel av arealet er dyrket mark og produktiv skog.[7] Inntil grensedragningen mellom Norge og Sverige i 1751, var Lierne et slags ingenmannsland. Deler av kommunen ligger øst for Kjølen og hadde svenske nybyggere, men var annekssogn under Snåsa prestegjeld. Det endte med at det meste av Lierne gikk til Norge, og riksgrensen gjør derfor en bul inn i Sverige.
Lierne regnes som det stedet i Norge der arten gran først ble etablert, trolig omkring år 500–400 f.Kr. Herfra spredte den seg så videre nordover og sørover til store deler av landet. Granen er i dag landets mest dominerende treslag.
De største innsjøene er Limingen og Tunnsjøen. Innsjøen Tissvassklumptjønnin ble kåret til Norges morsomte stedsnavn av Typisk norsk i 2004.[8] I 2004 ble nasjonalparkene Lierne nasjonalpark og Blåfjella-Skjækerfjella nasjonalpark opprettet. I alt finnes det svært mange innsjøer og vassdrag i kommunen, som sammen med nasjonalparkene er attraktive for jegere og fiskere. Innsjøene gjør også at Norges geologiske undersøkelse kunne rapportere at over 50 % av innbyggerne i kommunen hadde drikkevann av tilfredsstillende kvalitet i både 1990 og 1996.[9]
Avstanden til Namsos er 120 km, til Grong stasjon er 70 km, og til Trondheim lufthavn, Værnes er 220 km.
Geologi
[rediger | rediger kilde]Geologisk er det mest gneis og granitt i sør, og her finner man også de høyeste fjellene i kommunen, Hestkjøltoppen (1 390 moh.), Blåfjellhatten (1 332 moh.) og Goegkemesspielte (1 333 moh.).[7] I fjellområdet Hestkjølen, eller Hartkjølen, kan man forøvrig finne eksempler på dypbergarter som stikker opp.[10] I utkanten av dette massivet ligger Skograudberget og Fjellraudberget, som består av olivin- og serpentinstein.[11] Nord i Lierne er det mest glimmerskifer og få topper over 1 000 m. Nordvest er også berggrunnen svært sammensatt.[12]
Klima
[rediger | rediger kilde]Lierne har et kaldt og forholdsvis tørt klima, som fører til lange og kalde vintre. Grunnet kommunens størrelse er det mest hensiktsmessig å sammenligne normalene for målinger gjort i Nordli og Sørli. Årsnedbøren er på 630 mm i Nordli, mot 683 i Sørli.[13] Brattvold i Nordli og Tunnsjøen har forøvrig gjennomsnitt på henholdsvis 700 mm og 773 mm.[13]
Gjennomsnittstemperaturene i Nordli og Sørli er henholdsvis 0,8 °C og 0,9 °C, og det er Sørli som normalt opplever de største svingningene gjennom året:[14]
Måned | jan | feb | mar | apr | mai | jun | jul | aug | sep | okt | nov | des | Årssnitt |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Temperaturnormal Nordli °C | −9,9 | −8,6 | −5,7 | −0,9 | 5,0 | 9,9 | 11,9 | 10,8 | 6,6 | 2,8 | −3,7 | −7,2 | 0,9 |
Temperaturnormal Sørli °C | −10,5 | −9,5 | −5,0 | −0,5 | −5,5 | 10,0 | 12,0 | 10,5 | 6,0 | 2,5 | −3,5 | −7,5 | 0,8 |
Samfunn
[rediger | rediger kilde]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d9/Lierne_nasjonalpark_3.jpg/250px-Lierne_nasjonalpark_3.jpg)
Grender i Lierne kommune er, fra nord til sør: Limingen, Tunnsjøen, Ingjelsvatnet, Kvelia, Kveeidet, Nordli, Eide, Kveaunet, Sørli, Berglia, Inderdalen, Jule, Stugguneset og Austborg.[15] Grendene ligger i all hovedsak langs de større innsjøene i kommunen, som også har gitt navn til flere av dem. Grunnkretser i Lierne kommune er Østborg/Eide, Skåle, Mebygda, Kvam, Eidet, Kveli, Sandvik, Skjellbred og Tunnsjø. Sandvika i Nordli er kommunens administrasjonssenter.
Nordli og Sørli utgjør to sogn i Namdal prosti i Nidaros bispedømme. Kirker i kommunen er Nordli kirke, Sørli kirke og Tunnsjø kirke. Lierne utgjør dessuten et eget lensmannsdistrikt i Nord-Trøndelag politidistrikt, og hører under Namdal tingrett og Frostating lagmannsrett.
Kommunen har to barne- og ungdomsskoler, Stortangen skole og Sørli skole. Nærmeste videregående skole er Grong videregående skole i nabokommunen Grong. Det er to barnehager, Sandvika barnehage og Sørli barnehage. Det kombinerte syke- og aldershjemmet Lierne Helsetun har om lag 30 plasser.
Helseundersøkelsen i Nord-Trøndelag 3 (HUNT 3), besvart av 700 voksne libygg i mars 2007, viste at mer enn 33 % hadde sett bjørn, hvorav 65 % var mindre enn 100 meter unna dyret.[16] 30 % var ganske eller svært ofte redde for rovdyr, og mer enn 50 % tenkte ofte på rovdyrproblematikken.[16] Om lag 50 % lot rovdyrene påvirke bruken av utmark, og opplevde samtidig redusert glede av naturen grunnet dette.[16] 60 % opplevde at rovdyrene hadde ført til dårligere livskvalitet, og 66 % svarte at rovdyr hadde påvirket trivselen.[16] Et stort flertall svarte uansett at dette ikke hadde påvirket den fysiske helsen deres, og 29 % svarte at de var glade over å ha rovdyr i kommunen.[16] Prosjektlederen for HUNT 3 mente dette beviste at libyggene hadde svart nøkternt på undersøkelsen, og at det derfor var grunn til å ta den på alvor.[16]
Politikk
[rediger | rediger kilde]Viktige politiske saker i kommunen er regionssamarbeidet med Strömsund kommune i Sverige, samarbeid om felles kommunale tjenester i Indre Namdal, samt rovdyrproblematikken. Kommunestyret er ellers preget av enighet omkring de fleste sakene.
Kommunestyrevalget 2023
[rediger | rediger kilde]Parti | Prosent | Stemmer | Mandater | Medlemmer av formannskapet | |||
---|---|---|---|---|---|---|---|
% | ± | totalt | ± | totalt | ± | ||
Senterpartiet | 50,3 | +15,0 | 360 | +102 | 7 | +2 | 2 |
Arbeiderpartiet | 43,6 | −15,6 | 312 | −120 | 7 | −2 | 2 |
Venstre | 6,0 | +0,7 | 43 | +4 | 1 | 1 | |
Valgdeltakelse/Total | 66,9 % | 721 | 15 | 5 | |||
Ordfører: Tor Erling Inderdal (Sp) | Varaordfører: Eirin Holand (V) | ||||||
Merknader: Kilde: [17][18] |
Næringsliv
[rediger | rediger kilde]Den største arbeidsgiveren i Lierne er Lierne kommune, med sine ca. 220 ansatte.
Lierne Bakeri var tidligere en hjørnesteinsbedrift i kommunen med ca. 70 årsverk. Lierne Bakeri var et industribakeri som spesialiserte seg på utvikling av norske nisjeprodukter, især lefser og kaker.[19] Produkter fra bakeriet ble solgt i de fleste dagligvarebutikker i hele Norge. Bakeriet ble etter hvert kjøpt opp av Orkla, før produksjonen ble flyttet ut av Lierne kommune i 2015 på grunn av lav lønnsomhet. [20] Dette var derimot ikke slutten for bakeriindustrien i kommunen. Gründeren John Helge Inderdal startet så Drømmebakeriet som var i drift fra januar 2016, men begjærte oppbud i mars 2017, etter et drøyt års drift.[21] Konkursboet ble kjøpt opp av Baxt og drives nå som Baxt Lierne,[22] med ca 50 ansatte.
Gründeren John Helge Inderdal har også stått bak opprettelsen av Blåfjell AS, som driver landbasert oppdrett av røye og håndterer alt fra innsett av egg til slakting. Anlegget er et RAS-anlegg, og skal ha plass til 1,2 millioner røye. [23]
Den viktigste næringsveien i Lierne er likevel jord- og skogbruket. Det finnes ca. 100 gårdsbruk med husdyr i kommunen. Saueholdet har imidlertid gått kraftig tilbake, med noen få gjenværende sauebruk i Lierne i 2009 (16 i 2007), mot 80 sauebruk i 1980.[24][25] Tilskudd til gjeting og elektriske gjerder har redusert problemet noe for enkelte av de gjenværende sauebøndene, men betydelige dyretap fører fortsatt til lav lønnsomhet.[24]
Tidligere dagpendlet mange libygg til Sverige for å jobbe, men i dag er denne utviklingen snudd, og i 2008 var eksempelvis over en tredjedel av de ansatte ved Lierne Bakeri svensker.[26]
Historie
[rediger | rediger kilde]Det norrøne navnet på området var Finnalíð, hvor «finner» sikter til samer. Samer utgjorde lenge flertallet av innbyggerne i Lierne. Det nåværende navnet på området kommer av den eldre flertallsformen av «li» (fra norrønt líð), altså en skrånende fjell- eller åsside.[7] I Trøndelag omtales derfor også kommunen ofte som «Li».
Det var i gammel tid uklart om Lierne hørte til Norge eller Sverige. I Grensetraktaten av 1751 ble det bestemt at Lierne skulle høre til Norge, fordi det hørte til den norske kirkelige organisasjonen.
Lierne ble utskilt som egen kommune fra Snåsa kommune 1. januar 1874, og ble delt i Sørli og Nordli kommuner 1. juli 1915. Ved delingen hadde de to kommunene henholdsvis 739 og 863 innbyggere. 1. januar 1964 ble Sørli og Nordli kommuner slått sammen til dagens Lierne kommune, som da hadde tilsammen 2 045 innbyggere. Innbyggertallet har sunket jevnt siden dengang.
Kultur
[rediger | rediger kilde]Liernes kommunevåpen ble vedtatt 3. februar 1984, og viser tre hvite liryper (Lagopus lagopus) på blå bakgrunn. Lirypen er svært vanlig i området, og i eldre tider var jakt på disse svært viktig for å overleve vinteren, og man valgte derfor fuglen som symbol for kommunen.[27] Kommunevåpen med samme motiv finnes i Sirdal og Holtålen.
Kommunens tusenårssted er Sørli museum. Det har i løpet av årene siden 2000 blitt et godt utviklet anlegg med blant annet gårdstun, seter og skogshusvær. Her finnes også en utescene med plass til om lag 300 tilskuere. Totalt er det 16 bygninger på området.
Flyktningerennet er et langrennsløp som årlig går fra Lierne til Gäddede i Sverige. Det er et renn som følger løypen til flyktningene som flyktet fra Norge til Sverige under andre verdenskrig. Det første løpet ble arrangert i 1950. Fra 1964 har man også et løp for kvinnelige deltagere. En oppfølger til flyktningerennet er flyktningerittet som hadde oppstart sommeren 2009. Spjettløpet er et annet sportsarrangement i kommunen, og er et motbakkeløp arrangert årlig av Namdal Løpeklubb siden 2005. Spjettløpet går fra Storeng ved Sandvika til målgang på Spjettfjellet.
Dialekt
[rediger | rediger kilde]Dialekten som snakkes i Lierne er libygg, det finnes ulikheter bygdene imellom. Libygg er en norsk dialekt som hører til det inntrøndske dialektområdet i Trøndelag. Libygg har mange likheter med dialekten jemtsk som tradisjonelt snakkes i Jemtland, og er på mange måter mer lik jemtsk enn trøndersk. Både libygg og jemtsk mangler palatilisering og har tvespenstige vokaler (cirkumfleks). Libygg beskrives gjerne som et overgangsmål mellom trøndske og jemtske dialekter.
På libygg sier man "i" til første person entall, og "me" til første person flertall.
Noen flere ord på libygg:
Pøyk og taus (gutt og jente)
Eikje (skispor)
Å vittji (å skjekke snarer, feller eller fiskestenger som har stått ute ei stund)
Å låttå (å ta, som i "å ta på seg" klær)
Nædane (tiden da månen blir mindre)
Vaksane (tiden da månen blir større)
Perrkokko (direkte betydelse = potetbrød, lompe)
Å pæms om (å velte om en båt samtidig som man sitter i den)
Kopplærv (oppvasklut)
Å Gålfårrå (reise fra hus til hus)
Plokkfika (smågodt)
Keis (bratt fjelltopp, av sørsamisk: gaejsie)
Fallari (en mengde eller porsjon)
Tjårda (kulde)
Skæra (løs snø med et hardt lag øverst, i Nordli og Tunnsjøen Skårrå)
Fjuukk (jentekjæreste)
Fjås (guttekjæreste)
Kjente personer fra Lierne
[rediger | rediger kilde]- Reidar Bolling (1902–1976), prest og kirkehistoriker
- Theodor Hesselberg (1885–1966), meteorolog, sjef for Meteorologisk Institutt
- Ola H. Kveli (1921–2003), politiker (V), fylkesmann i Nord-Trøndelag 1979-1991
- Lars Østnor (1939–), professor i teologi ved Menighetsfakultetet (MF) i Oslo
- Arnodd Lillemark (1949–), politiker (Sp). ordfører 1991-2007
- Frode Estil (1972–), langrennsløper
- Randi Ness (1983–), politiker (Ap)
- Laila Kveli (1987–), langrennsløper
- Sondre Skogen (2000–), fotballspiller
Referanser
[rediger | rediger kilde]- ^ «Høyeste fjelltopp i hver kommune». Kartverket. 1. september 2015. Besøkt 8. oktober 2015.
- ^ a b «09280: Areal (km²), etter region, arealtype, statistikkvariabel og år». Statistisk sentralbyrå. 1. januar 2020.
- ^ «Arealstatistikk for Norge». Kartverket. 1. januar 2020.
- ^ «07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023». Statistisk sentralbyrå. 21. februar 2023.
- ^ «Valg 2003: Lierne». NRK Trøndelag. 6. mai 2003.
- ^ «Valg 2007: Lierne». NRK Trøndelag. 3. juni 2007.
- ^ a b c (no) «Lierne» i Store norske leksikon
- ^ «Norges rareste stedsnavn». Dagens Næringsliv. 26. mars 2004.
- ^ Nord-Trøndelag og Fosen – Geologi og landskap, s. 106
- ^ Nord-Trøndelag og Fosen – Geologi og landskap, s. 19
- ^ Nord-Trøndelag og Fosen – Geologi og landskap, s. 19
- ^ Nord-Trøndelag og Fosen – Geologi og landskap, s. 15
- ^ a b «Nedbørnormaler for Lierne i perioden 1961–1990». Meteorologisk institutt.[død lenke]
- ^ «Temperaturnormaler for Lierne i perioden 1961–1990». Meteorologisk institutt.[død lenke]
- ^ Nord-Trøndelag og Fosen – Geologi og landskap
- ^ a b c d e f «Frykt for rovdyr påvirker psyken». Adresseavisen. 7. januar 2008.
- ^ valgresultat.no
- ^ «Møte i Kommunestyret 05.10.2023». Lierne kommune.
- ^ «Velkommen til Lierne Bakeri». Lierne Bakeri. Arkivert fra originalen 14. mai 2010. Besøkt 22. juni 2010.
- ^ Hofstad, Sigrun (20. mai 2014). «Lierne Bakeri legges ned». NRK. Besøkt 26. juni 2023.
- ^ Sandmo, Espen (14. mars 2017). «Drømmen som brast». NRK. Besøkt 26. juni 2023.
- ^ Nilsen, Petter Moen (8. mai 2017). «Nå blir det bakerivirksomhet i Lierne igjen». NRK. Besøkt 26. juni 2023.
- ^ «Om Blåfjell». Blåfjell. Besøkt 26. juni 2023.
- ^ a b ««Bygdedyret» verre enn slagbjørn». Adresseavisen. 29. september 2007.
- ^ «Innrømmet feilslått politikk». Adresseavisen. 17. februar 2009.
- ^ «Grensetrakter uten riksgrense». Adresseavisen. 26. september 2008.
- ^ «Norwegian Civic Heraldry: Lierne». Heraldry of the World.
Siteringsfeil: <ref>
-taggen med navnet «Språkrådet» definert i <references>
brukes ikke i teksten.
Litteratur
[rediger | rediger kilde]- Bygdebok for Lierne kommune, 5 bind. Lierne kommune, 1989–2002.
- Nord-Trøndelag og Fosen – Geologi og landskap. Norges geologiske undersøkelse, 1997. ISBN 82-7385-170-2.
- Samisk naturbruk og rettssituasjon fra Hedmark til Troms. NOU 2007: 14. Justis- og politidepartementet, 2007. (Les)
Eksterne lenker
[rediger | rediger kilde]- Offisielt nettsted
- (en) Lierne – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
- (no) «Lierne» i Store norske leksikon
- (no) Kommunefakta Lierne - Statistisk sentralbyrå
- (no) Lierne - Visit Namdalen/turistinformasjon