Flavonoidă
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c6/Flavon.svg/170px-Flavon.svg.png)
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3a/Isoflavan.svg/170px-Isoflavan.svg.png)
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9e/4-phenylcoumarin.svg/170px-4-phenylcoumarin.svg.png)
Flavonoidele reprezintă o clasă de metaboliți secundari ai plantelor, cunoscuți pentru proprietățile lor antioxidante și pentru faptul că sunt prezenți în alimentele de origine vegetală.[1] Din punct de vedere chimic, flavonoidele prezintă o structură generală bazată pe 15 atomi de carbon, formată din două resturi fenil (notate A și B) și un nucleu heterociclic cu oxigen (notat C).[1][2] Astfel, flavonoidele au o structură de tipul C6-C3-C6.
Nomenclatură
[modificare | modificare sursă]Din punct de vedere al nomenclaturii IUPAC, flavonoidele se clasifică astfel:[3][4]
- Flavonoide sau bioflavonoide - derivați de 2-fenil cromen-4–onă (structură 2-fenil-1,4-benzopironică)
- Izoflavonoide - derivați de 3-fenil-cromen-4-onă (structură 3-fenil-1,4-benzopironică)
- Neoflavonoide - derivați de 4-fenil-cumarină (structură 4-fenil-1,2-benzopironică)
Căi de sinteză
[modificare | modificare sursă]Flavonoidele sunt sintetizate pe calea fenil propanolului, unde aminoacidul fenilalanină este utilizat la producerea 4-cumaroil-CoA. Acesta se condensează cu manoil-CoA pentru a obține un grup de compuși numiți calcone care conțin două inele fenil. Conjugarea continuă până la obținerea formei caracteristice cu trei cicluri. Calea metabolică continuă cu o serie de modificări enzimatice până la obținerea flavanonelor, de aici a dihidroflavononilor și apoi a antocianidinelor. Pe parcursul acestor procese are loc formarea de compuși intermediari: flavonoli, flavan-3-oli, proantocianidine și a mai multor compuși de tip polifenolic.
Rol biologic
[modificare | modificare sursă]Flavonoidele sunt distribuite în plante , fiind responsabile de culoarea galbenă și roșie/albastră a florilor , având și rol de protecție față de microbi și insecte.Datorită largei lor răspândiri a varietății lor și toxicității scăzute comparativ cu alți metaboliți secundari (alcaloizi), determină ingestia lor de către oameni și animale în cantități mari. Datorită evidentei lor capacități de a modifica anumite reacții ale corpului la alergeni, virusuri și substanțe carcinogene, ele se mai numesc si modificatori naturali ai răspunsului biologic
Note
[modificare | modificare sursă]- ^ a b Delage B (noiembrie 2015). „Flavonoids”. Linus Pauling Institute, Oregon State University, Corvallis, Oregon. Accesat în .
- ^ de Souza Farias SA, da Costa KS, Martins JB (aprilie 2021). „Analysis of Conformational, Structural, Magnetic, and Electronic Properties Related to Antioxidant Activity: Revisiting Flavan, Anthocyanidin, Flavanone, Flavonol, Isoflavone, Flavone, and Flavan-3-ol”. ACS Omega. 6 (13): 8908–8918. doi:10.1021/acsomega.0c06156. PMC 8028018
. PMID 33842761.
- ^ McNaught AD, Wilkinson A (), IUPAC Compendium of Chemical Terminology (ed. 2nd), Oxford: Blackwell Scientific, doi:10.1351/goldbook.F02424
, ISBN 978-0-9678550-9-7
- ^ Nič M, Jirát J, Košata B, Jenkins A, McNaught A, ed. (). „Flavonoids (isoflavonoids and neoflavonoids)”. The Gold Book. doi:10.1351/goldbook
. ISBN 978-0-9678550-9-7. Accesat în .
Legături externe
[modificare | modificare sursă]- Flavonoidele, prietenele femeilor care suferă de diabet, 17 ianuarie 2012, Descoperă
- Ce și cum să mănânci ca să întârzii îmbătrânirea [1] Arhivat în , la Wayback Machine. [2]: Moleculele de flavanol din ciocolată, fructe și legumele conțin un compus care ajută la îmbunătățirea procesului de oxigenare a pielii și implicit la încetinirea fenomenului de îmbătrânire. , Descoperă