Chorvátsko: Rozdiel medzi revíziami
Bez shrnutí editace |
Bez shrnutí editace |
||
Riadok 63: | Riadok 63: | ||
}} |
}} |
||
'''Chorvátsko''' ({{vjz|hrv|''Hrvatska''}}), dlhý tvar '''Chorvátska republika''', je juhoeurópsky a stredomorský štát na brehu [[Jadranské more|Jadranského mora]]. Kedysi patrilo [[Habsburská monarchia|monarchii Habsburgovcov]], neskôr tvorilo nesúčasť Juhoslávie. Nezávislosť získalo v roku [[1991]]. |
'''Chorvátsko''' ({{vjz|hrv|''Hrvatska''}}), dlhý tvar '''Chorvátska republika''', je juhoeurópsky a stredomorský štát na brehu [[Jadranské more|Jadranského mora]]. Kedysi patrilo [[Habsburská monarchia|monarchii Habsburgovcov]], neskôr tvorilo nesúčasť Juhoslávie. Nezávislosť získalo v roku [[1991]]. |
||
== Poloha == |
== Poloha == |
Verzia z 18:26, 5. jún 2023
Chorvátska republika | |||||
| |||||
Národné motto: nie je | |||||
Štátna hymna: Lijepa naša domovino | |||||
![]() | |||||
Miestny názov | |||||
• dlhý | Republika Hrvatska | ||||
• krátky | Hrvatska | ||||
Hlavné mesto | Záhreb 45°48′ s.š. 16°0′ v.d. | ||||
Najväčšie mesto | Záhreb | ||||
Úradné jazyky | Chorvátčina | ||||
Demonym | Chorvát, Chorvátka | ||||
Štátne zriadenie Prezident Predseda vlády |
parlamentná republika Zoran Milanović Andrej Plenković | ||||
Vznik | 25. jún 1991 | ||||
Susedia | Slovinsko, Srbsko, Bosna a Hercegovina, Maďarsko, Čierna Hora | ||||
Rozloha • celková • voda (%) |
56 594 km² (124.) km² (1,09 %) | ||||
Počet obyvateľov • sčítanie (2022) • hustota (2022) |
3 888 529[1] 68,70/km² | ||||
HDP • celkový • na hlavu (PKS) |
2023 73,490 miliárd $ (81.) 40 484[2] $ (56.) | ||||
Index ľudského rozvoja (2015) | 0,827 (45.) – vysoký | ||||
Mena | euro (EUR) | ||||
Časové pásmo • Letný čas |
SEČ (UTC+1) SELČ (UTC+2) | ||||
Medzinárodný kód | HRV | ||||
Medzinárodná poznávacia značka | HR | ||||
Internetová doména | .hr | ||||
Smerové telefónne číslo | +385 |
Súradnice: 45°15′00″S 15°28′00″V / 45,25°S 15,466667°V
Chorvátsko (chorv. Hrvatska), dlhý tvar Chorvátska republika, je juhoeurópsky a stredomorský štát na brehu Jadranského mora. Kedysi patrilo monarchii Habsburgovcov, neskôr tvorilo nesúčasť Juhoslávie. Nezávislosť získalo v roku 1991.
Poloha
Nachádza sa v juhovýchodnej Európe, na Balkánskom polostrove, na brehu Jadranského mora a na mnohých ostrovoch v Jadranskom mori. Patria mu dve tretiny kamenistého pobrežia Jadranského mora (polostrov Istria a Dalmácia).
Dejiny
Pozri aj: Dejiny Juhoslávie, Vojna v Chorvátsku
- starovek: územie Chorvátska je osídlené ilýrskymi a keltskými kmeňmi
- 1. storočie – 5. storočie: prevažne súčasťou Rímskej ríše
- 6. storočie – 9. storočie: dalmátske mestá súčasťou Byzantskej ríše, vznik Chorvátskeho kniežatstva, franský vplyv
- 6. – 7. storočie: osídľovanie Slovanmi (žijú tu dodnes) a Avarmi (vyhynuli v 9. stor.)
- 8. storočie: Slovanov a Avarov si podmanila Východofranská ríša
- koniec 9. storočia – 11. storočie: samostatné Chorvátske kniežatstvo (neskôr od roku 924/925 Chorvátske kráľovstvo), časti Slavónska sú však súčasťou Uhorska
- 1091 a 1102 – 1918: súčasť Uhorska, Dalmácia však sčasti prešla iným vývojom (pozri nižšie)
- 14. storočie – 1797: Dalmácia prevažne pod kontrolou Benátskej republiky
- od 15. storočia: sústavne napádané Turkami (Osmanskou ríšou), ktorí koncom 16. storočia skoro celú krajinu obsadili (neobsadený západ patril k tzv. Kráľovskému Uhorsku, ktorého jadro tvorilo Slovinsko, neobsadená Dalmácia Benátskou republikou a Dubrovnícka republika)
- pred 1700: vytlačenie Turkov
- 1797 – 1918: Dalmácia súčasťou Rakúska (s výnimkou rokov 1805 – 1814, keď bola Napoleonom pripojená k Francúzsku)
- prvá polovica 19. storočia: sformovali sa chorvátske národné hnutia, požadujúce plnú autonómiu Chorvátska a vystupujúce s programom jazykového, kultúrneho a politického zjednotenia južných Slovanov (ilyrizmus)
- 1848 – 1849: v čase revolúcie narazili národné požiadavky Chorvátov na maďarizačnú politiku uhorskej revolučnej vlády, v dôsledku čoho sa chorvátska politická reprezentácia (na čele s bánom J. Jelačičom) postavila na stranu Habsburgovcov (Rakúska) a pomáhala jej potlačiť revolúciu vo Viedni a v Maďarsku
- 1867 – 1918: Po rakúsko-maďarskom vyrovnaní 1867 patrí vlastné Chorvátsko v rámci Rakúska-Uhorska spolu napr. so Slovenskom do Zalitavska; Dalmácia je súčasťou Predlitavska
- 1868 – 1918: vlastné Chorvátsko má na základe tzv. chorvátsko-uhorského vyrovnania (1868) čiastočnú vnútornú, cirkevnú, školskú a súdnu autonómiu v rámci (veľkého) Uhorska. Na čele Chorvátska stojí bán.
- koniec 19. stor.: V chorvátskom politickom tábore sa vytvorili dva smery; jeden juhoslovanský, usilujúci sa o spoluprácu a okrem iného aj o štátne politické zjednotenie všetkých južných Slovanov, a druhý (od 60-tych rokov 19. stor.) veľkochorvátsky, nacionalistický a ostro protisrbsky zameraný, žiadajúci vytvorenie tzv. Veľkého Chorvátska v rámci trialisticky prebudovaného Rakúsko-Uhorska.
- 1918: Keďže Prvá svetová vojna vytvorila podmienky pre víťazstvo juhoslovanského, protihabsburského smeru, stalo sa 1. decembra 1918 vlastné Chorvátsko a Dalmácia súčasťou Kráľovstva Srbov, Chorvátov a Slovincov, ktoré sa v roku 1929 premenovalo na Juhosláviu.
- 1939 – 1941: V rámci Juhoslávie existuje autonómna chorvátska bánovina, zahŕňajúca aj Dalmáciu
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/48/Ndh_1941.png/220px-Ndh_1941.png)
- 1941 – 1945: Nezávislý štát Chorvátsko (Nezavisna Država Hrvatska), satelitný štát Nemecka vytvorený chorvátskymi fašistami po napadnutí Juhoslávie nemeckou, talianskou a maďarskou armádou v apríli 1941 na neobsadenom teritóriu
- 1945: Chorvátsko jednou zo zväzových republík Juhoslávie
- 1990:
- apríl: vo voľbách zvíťazila strana HDZ (Chorvátska demokratická jednota) Franja Tudjmana, ktorý bol menovaný predsedom štátneho predsedníctva (prezidentom)
- august: premenovanie na "Chorvátska republika"
- 1991 – 1995: občania sa v referende rozhodli o odpojení od Juhoslávie a 25. júna 1991 bola vyhlásená Chorvátska republika (krajinami sveta uznaná až v roku 1992), čo vyvolalo občiansku vojnu až do roku 1995 (pozri Dejiny Juhoslávie), v rámci ktorej Srbi obsadili východ, stred a stredozápad Chorvátska. Na tomto území vyhlásili nikým neuznaný štát:Republika srbská Krajina. Chorvátsko napokon v roku 1995 Srbov porazilo. Vojna zasadila ranu tunajšiemu cestovnému ruchu, ale v súčasnosti je Chorvátsko druhá najvyspelejšia krajina bývalej Juhoslávie.
- 1997: autoritatívny Tudjman bol opäť zvolený za prezidenta
- 1999: zomrel Tudjman a krajina prešla od roku 2000 liberálnymi reformami
- 2004: Chorvátsko sa stalo oficiálnym kandidátom na členstvo v EU
- 1. apríl 2009: Chorvátsko sa stalo členom NATO
- 1. júl 2013: Chorvátsko sa stalo 28. členom Európskej únie
- 1. január 2023: Chorvátsko sa stalo členom eurozóny a členom Schengenu
Obyvateľstvo
Podľa sčítania ľudu z roku 2001 v Chorvátsku žije 4 437 460 obyvateľov, z toho je 2 301 560 žien a 2 135 900 mužov. Priemerný vek je 39,3 (muži 37,5, ženy 41,0). Priemerná dĺžka života je 75 rokov, gramotných je 98.5% obyvateľov. Priemerný ročný prírastok obyvateľstva: 0,40 % v roku 1992 (z 0,82 % v r. 1948).
Národnostné zloženie
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a9/Hrvatske_etnije.gif/220px-Hrvatske_etnije.gif)
- Chorváti 89,63 %
- Srbi 4,54 %
- Bosniaci 0,47 %
- Taliani 0,44 %
- Maďari 0,37 %
- Albánci 0,34 %
- Slovinci 0,30 %
- Česi 0,24 %
- Rusi 0.1 %
Náboženské zloženie
- Rímskokatolícka cirkev 86,83 %
- Pravoslávna cirkev 4,40 %
- Moslimovia 1,30 %[4]
Administratívne členenie
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0a/Regions_of_Croatia.png/220px-Regions_of_Croatia.png)
Chorvátsko sa od roku 1992 delí na 21 žúp a tie sa delia na opčiny (v priemere okolo 10 – 20), ktoré majú podobné postavenie ako slovenské obce.
Cestovný ruch
Najčastejšie navštevovanými miestami alebo mestami je Split, Dubrovnik, Biograd na Moru, Zadar, Pula, Opatija, Vodice, Šibenik, Novi Vinodolski, Makarská.
Doprava
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a5/Dubrovnik-L04-1.jpg/220px-Dubrovnik-L04-1.jpg)
V Chorvátsku sa v roku 2006 nachádzalo 28 344 km ciest, 23 979 km bolo spevnených, z toho bolo 1 050 km diaľnic (autoceste). Od vyhlásenia nezávislosti v roku 1991 Chorvátsko veľmi pokročilo v stavbe diaľnic. Väčšina diaľničných úsekov, okrem obchvatu Záhrebu, je spoplatnená.
Diaľničné úseky:
- A1 Záhreb – Ploče, 509 km
- A2 Záhreb – Krapina – Macelj, 59 km
- A3 Bregana – Záhreb – Lipovac, 306 km
- A4 Záhreb – Goričan, 97 km
- A5 Sredanci – Osijek, 54 km
- A6 Záhreb – Rijeka, 81 km
- A7 Rupa – Rijeka, 16 km
- A8 Rijeka – Kanfanar, 64 km
- A9 Umag – Kanfanar – Pula, 77 km
- A11 Velika Gorica – Buševec, 9 km
- A12 Sveta Helena – Vrbovec, 12 km
Vzdialenosti z Bratislavy (najkratšie)
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/16/Jelacicplac.jpg/220px-Jelacicplac.jpg)
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0b/Rijeka-aerial-zraka.jpg/220px-Rijeka-aerial-zraka.jpg)
Mesto | km | mapka |
---|---|---|
Záhreb | 388 | [1] |
Rijeka | 546 | [2] |
Zadar | 650 | [3] |
Split | 759[chýba zdroj] | [4] |
Štátne sviatky a dni pracovného pokoja
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/55/Hvar_hvar_2.jpg/220px-Hvar_hvar_2.jpg)
Štátne sviatky
- 1. január: Nový rok
- 1. máj: Sviatok práce
- 30. máj: Deň Chorvátskeho parlamentu
- 22. jún: Deň boja proti fašizmu – vzťahuje sa k začiatku povstania v roku 1941
- 25. jún: Deň štátnosti – výročie vyhlásenia nezávislosti v roku 1991
- 5. august: Deň národnej vďačnosti (oslobodenie Kninu v roku 1995)
- 15. august: Sviatok Nanebovzatie Panny Marie
- 8. október: Deň nezávislosti
- 25. december: 1. sviatok vianočný
- 26. december: 2. sviatok vianočný
Dni pracovného pokoja
- 6. január: Traja králi
- Veľkonočný pondelok (pohyblivý sviatok)
- Sviatok Božieho tela (pohyblivý sviatok)
- 1. november: Sviatok všetkých svätých
Referencie
- ↑ ENUMERATED PERSONS, HOUSEHOLDS AND HOUSING UNITS, 2021 CENUSUS FIRST RESULTS, BY STATISTICAL REGIONS AT LEVEL 2 AND COUNTIES [online]. popis2021.hr, [cit. 2022-03-17]. Dostupné online. (hr, en)
- ↑ https://www.imf.org/en/Publications/WEO/weo-database/2022/October/weo-report?c=960,&s=NGDPD,PPPGDP,NGDPDPC,PPPPC,&sy=2020&ey=2027&ssm=0&scsm=1&scc=0&ssd=1&ssc=0&sic=0&sort=country&ds=.&br=1
- ↑ Sčítanie 2001 – Národnostné zloženie
- ↑ Sčítanie 2001 – Náboženské zloženie
Galéria
-
Mesto Knin, ležiace na juhu krajiny
-
Dubrovnik, mesto na zozname svetového dedičstva UNESCO
-
Prístav v meste Senj
Pozri aj
Iné projekty
Commons ponúka multimediálne súbory na tému Chorvátsko