Geografia Srbska
Geografia Srbska | |
![]() | |
Svetadiel | Európa |
---|---|
Región | Južná Európa |
Súradnice | 44°00' s. š., 21°00' z. d. |
Rozloha | 88 361 km² (110. na svete) 77 474 km² bez Kosova – súš: 99,87 % – voda: 0,13 % |
Dĺžka pobrežia | 0 km |
Hranice | 2305,5 km – Rumunsko: 547,9 km – Bosna a Hercegovina: 363 km – Bulharsko: 360 km – Chorvátsko: 259 km – Čierna Hora: 249,5 km – Severné Macedónsko: 238 km – Maďarsko: 174,7 km – Albánsko: 113,4 km |
Najvyšší bod | Djeravica 2 656 m n. m. |
Najnižší bod | hladina Dunaja 28 m n. m. |
Najdlhšia rieka | Dunaj (588 km) |
Najväčšie jazero | Đerdapsko jezero (163 km²) |
Tento článok popisuje geografické pomery v Srbsku.
Poloha a rozloha
[upraviť | upraviť zdroj]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/73/Location_of_Serbia_in_Europe_%282006%E2%80%932008%29.png/300px-Location_of_Serbia_in_Europe_%282006%E2%80%932008%29.png)
Srbsko je vnútrozemský štát, nachádzajúci sa na severe centrálneho Balkánu. Má pretiahnutý tvar v smere severozápad-juhovýchod a rozprestiera sa od nížin Panónskej panvy na severe, cez zvlnenú centrálnu časť, až po výbežky pohorí Dináre, Karpaty a Stará planina v južnej polovici Srbska. Krajine dominuje rovinatá oblasť okolo Dunaja a jeho veľkých prítokov Sáva, Tisa a Velika Morava, vytvárajúce rozsiahle nížiny. Na sútoku Dunaja a Sávy leží najväčšie a súčasne hlavné mesto Belehrad.
Srbsko tvoria autonómne kraje Vojvodina na severe, Kosovo a Metohija na juhu a Centrálne Srbsko.
Štátne hranice
[upraviť | upraviť zdroj]Susedmi Srbska sú na západe Bosna a Hercegovina a Chorvátsko, na severe Maďarsko, na východe Rumunsko a Bulharsko, na juhu Severné Macedónsko a Albánsko (resp. medzinárodne sporné a Slovenskom neuznané Kosovo) a na juhozápade Čierna Hora.
Celková dĺžka hraníc je 2 305,5 km,[pozn 1] z toho:
- Hranice[pozn 2]
Rumunsko: 547,9 km
Bosna a Hercegovina: 363 km
Bulharsko: 360 km
Chorvátsko: 259 km
Čierna Hora: 249,5 km
Severné Macedónsko: 238 km
Maďarsko: 174,7 km
Albánsko: 113,4 km
Krajné body
[upraviť | upraviť zdroj]- Svetové strany
- najsevernejší bod: blízko mesta Subotica 46°11′25.09″S 19°39′41.38″V / 46,1903028°S 19,6614944°V
- najjužnejší bod: blízko mesta Rastelicë 41°51′27.78″S 20°37′12.65″V / 41,8577167°S 20,6201806°V
- vlastné Srbsko: blízko mesta Miratovac 42°13′53.81″S 21°41′57.27″V / 42,2316139°S 21,6992417°V
- najzápadnejší bod: pri obci Bezdan (Sombor) 45°49′1.37″S 18°50′24.65″V / 45,8170472°S 18,8401806°V
- najvýchodnejší bod: pri obci Senokos (Pirot) 43°11′32.39″S 23°0′20.11″V / 43,1923306°S 23,0055861°V
- Nadmorská výška
- najvyšší bod: Djeravica (2 656 m n. m.) 42°31′58.23″S 20°8′28.25″V / 42,5328417°S 20,1411806°V
- vlastné Srbsko: Midžur (2 169 m n. m.) 43°23′39.17″S 22°40′35.94″V / 43,3942139°S 22,6766500°V
- najnižší bod: hladina Dunaja (28 m n. m.) pri meste Negotin 44°12′53.29″S 22°40′16.74″V / 44,2148028°S 22,6713167°V
- výškové rozpätie: 2 628 m
Rozloha
[upraviť | upraviť zdroj]Rozloha Srbska predstavuje 88 361 km² (bez Kosova 77 474 km²), čo krajinu radí na 19. miesto v Európe a 110. miesto vo svete. Rozlohou podobné sú susedné Maďarsko alebo Rakúsko. Z celkovej rozlohy pokrýva 19 194 km² (24,8%) orná pôda (poľnohospodárska pôda pokrýva 60% územia) a 19 499 km² (25,2%) pokrývajú lesy.
Povrch
[upraviť | upraviť zdroj]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/53/%C4%90eravica.jpg/300px-%C4%90eravica.jpg)
Topografia Srbska je veľmi rozmanitá, čomu zodpovedá výškový gradient, dosahujúci 2 628 m n. m. Úrodné roviny Panónskej panvy sa nachádzajú v severnej časti, južne od Dunaja a Sávy sa krajina vlní a postupne cez pásmo vrchovín a hornatín prechádza do veľhornatín. Na východe do Srbska zasahujú Karpatske planine (Srbské Karpaty), na ktoré z juhovýchodu nadväzuje Stará planina. Západnú a južnú časť územia zaberajú planiny horského pásma Dináre s rozsiahlymi horstvami Kopaonik, Prokletije a Šar planina. V tejto časti dosahujú vrcholy okolo 2 000 m n. m., v pohraničných oblastiach ojedinele až nad 2 500 m n. m.
Najvyšší vrchol Djeravica leží na trojmedzí Srbska, Čiernej Hory a Albánska a dosahuje 2 656 m n. m. Pre územie mimo sporného Kosova je dominantný Midžur (2 168 m n. m.), ležiaci pri bulharskej hranici v pohorí Stara planina. Charakteristické pre tieto pohoria sú tiesňavy a rokliny (významnú roklinu Železné vráta vytvoril Dunaj na hranici s Rumunskom) a jaskynné systémy. Miesto, kde Dunaj opúšťa územie Srbska sa nachádza najnižší bod, ležiaci 28 m n. m.
Rozhodujúcu úlohu pri dotváraní reliéfu zohrali veľké rieky; Dunaj a Tisa pritekajú z Maďarska, Sáva zo západu z Chorvátska. Spolu vytvárajú málo zvlnený terén rozsiahlych nížin, patriacich do Veľkej dunajskej kotliny a pokrývajúce celú severnú časť Srbska. Pri Novom Sade z nížiny vystupuje Fruška gora (najvyšší vrch Crveni Čot (539 m n. m.)), pri Belehrade sa dvíha planina Avala s rovnomenným 511 m vysokým vrchom. V centrálnej časti je rozsiahla nížina Veľkej Moravy, na krajnom východe z Bulharska zasahuje Dolnodunajská nížina a na juhu z Albánska okraj Drinskej nížiny.
Planiny
[upraviť | upraviť zdroj]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e5/%C5%A0ar_Mountains%2C_view_from_the_Republic_of_Macedonia.jpg/300px-%C5%A0ar_Mountains%2C_view_from_the_Republic_of_Macedonia.jpg)
Opakom rovín na severe Srbska sú hornaté oblasti v južnej polovici tejto balkánskej krajiny. Horské oblasti Dinárskej sústavy, nazývané planiny, sa tiahnu od hraníc s Bosnou a Hercegovinou juhovýchodným smerom k čiernohorskému, albánskemu a macedónskemu pohraničiu. Od východne orientovaných horských pásiem Starej planiny a Rilsko-rodopského masívu v bulharskom pohraničí ich oddeľuje kotlina, vytvorená Veľkou a Južnou Moravou.
Srbské planiny sa delia na:
- Najvyššie sú pohoria
- (s maximom nad 2 000 m n. m.)
- Prokletije (Đeravica 2 656 m n. m.)
- Šar planina (Peskovi 2 651 m n. m.)
- Bogićevica (Maja e Rops 2 533 m n. m.)
- Koprivnik (Veternik 2 461 m n. m.)
- Hajla (Hajla 2 403 m n. m.)
- Koritnik (Koritnik 2 393 m n. m.)
- Žljeb (Rusulija 2 381 m n. m.)
- Streočka planina (Streoc 2 377 m n. m.)
- Junička planina (Rasa e Žogit 2 305 m n. m.)
- Ošljak (Ošljak 2 212 m n. m.)
- Stara planina (Midžur 2 168 m n. m.)
- Mokra Gora (Pogled 2 154 m n. m.)
- Suva planina (Bandera 2 098 m n. m.)
- Jezerska planina (Ostrvica 2 092 m n. m.)
- Kopaonik (Pančićev vrh 2 017 m n. m.)
- Paklen (Maja e Vjeljakut 2 014 m n. m.)
Nížiny
[upraviť | upraviť zdroj]Územie Vojvodiny a severnej polovice centrálneho Srbska pokrýva rozsiahla nížina Panónskej panvy s úrodnou pôdou. Nivy veľkých riek sú čiastočne pokryté lužným lesom, no veľká časť pôdy sa obhospodaruje. Prevláda pestovanie obilnín a kukurice, významnými plodinami sú aj slnečnica, cukrová repa, zemiaky, olejniny, konope a ľan. Hospodárske plodiny dopĺňa pestovanie ovocia a zeleniny.
Ochrana prírody
[upraviť | upraviť zdroj]![Srbsko: Geografia Srbska](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/49/Relief_map_of_Serbia.png/300px-Relief_map_of_Serbia.png)
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0c/Red_pog.svg/9px-Red_pog.svg.png)
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0c/Red_pog.svg/9px-Red_pog.svg.png)
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0c/Red_pog.svg/9px-Red_pog.svg.png)
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0c/Red_pog.svg/9px-Red_pog.svg.png)
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0c/Red_pog.svg/9px-Red_pog.svg.png)
Poloha na pomedzí stredomorskej a kontinentálnej klimatickej oblasti s veľkým výškovým rozdielom sľubuje rozmanité zastúpenie fauny a flóry. Viaceré najmä horské oblasti Srbska so zachovaným biotopom sú riedko osídlené a len málo dotknuté ľudskou činnosťou, preto boli zahrnuté do chránených území. V krajine sa nachádza päť národných parkov, ktoré majú celkovú rozlohu 165 901 hektárov (1659 km²), čo predstavuje 1,6% rozlohy krajiny. Najstarší a najdostupnejší je NP Fruška gora, vyhlásený v roku 1960, ktorý je v blízkosti Nového Sadu. V príprave je vyhlásenie NP Prokletije.
- Srbské národné parky
- Fruška gora (25 393 ha)
- Đerdap (67 698 ha)
- Kopaonik (11 810 ha)
- Tara (22 000 ha)
- Šar planina (39 000 ha)
Zoznam vzácnych a biotopovo bohatých území dopĺňa 22 prírodných rezervácií, 23 prírodných parkov (+ 8 v procese schvaľovania), 64 prírodných pamiatok a 225 ďalších prírodne vzácnych lokalít.[1]
Podnebie
[upraviť | upraviť zdroj]Klíma Srbska odzrkadľuje polohu v južnej časti centrálnej Európy, patriacej do mierneho klimatického pásma. Mierna kontinentálna klíma severnej stepnej oblasti je charakteristická chladnými zimami a horúcimi, mierne suchými letami s rovnomernými, no nie veľmi výdatnými zrážkami. Na planinách sú letá krátke a zimy dlhé s dostatkom snehových zrážok, kotliny a nížiny v južnej časti sú ovplyvňované blízkym Jadranským morom a stredomorskou klímou. V južnej, hornatej časti majú na podnebie značný ochladzujúci vplyv okolité pohoria.
Priemerná teplota v januári dosahuje v nížinách 0 – -2°C, vo vyšších polohách -2 – -4°C, v júli je to okolo 22°C v nížinách a cca 18°C v hornatých oblastiach. Celoročný priemer nížinatých oblastí dosahuje 10,9°C, v stredných polohách s nadmorskou výškou približne 1 000 m n. m. je to okolo 6,0°C. Najnižšia absolútna teplota v Srbsku -39,5°C bola nameraná 13. januára 1985 v osade Karajukića Bunari v horách na juhozápade krajiny, najvyššia teplota 44,9°C bola pozorovaná 24. júla 2007 v Smederevskej Palanke v centrálnom Srbsku.
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/94/Temperature_u_Beogradu.png/220px-Temperature_u_Beogradu.png)
Zrážok je najviac v horských oblastiach, najmenej v stepných oblastiach v strednom a severnom Srbsku. Počas roka sú nerovnomerne rozdelené, pričom viac ich je na jar a v jeseni. Mimo horských oblastí je dlhoročný priemer na úrovni 550 – 600 mm, v horských oblastiach dosahuje až 1500 mm. Snehová pokrývka sa v nížinách udrží v priemere 40, vo vyšších polohách planín až okolo 120 dní.
Rastlinstvo
[upraviť | upraviť zdroj]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/88/Ba%C4%8Dka.jpg/220px-Ba%C4%8Dka.jpg)
Veľkú rozmanitosť fauny a flóry zabezpečuje široká paleta prostredí, zastúpených od nížin po veľhory. Lesy pokrývajú viac ako štvrtinu územia krajiny, predovšetkým v juhozápadnej, južnej a juhovýchodnej časti. Nížinaté oblasti s nadmorskou výškou medzi 50 až 200 m sa nachádzajú v severnej časti Srbska, v povodí riek Dunaj, Sáva a Tisa. Tu prevláda tzv. stepné pásmo, ktoré je vďaka rozsiahlym oblastiam černozeme intenzívne poľnohospodársky využívané a typickými zástupcami pôvodnej flóry sú rôzne druhy bylín. Z pôvodných lesostepí sa zachovali riedke porasty topoľov, dubov a jaseňov, na ktoré v podmáčaných oblastiach nadväzujú lužné lesy s prevahou vŕb, jelší a topoľov. Záplavové územia tvoria močiare s ideálnymi podmienkami pre život vodných rastlín i živočíchov. V najvyšších polohách sa vyvinuli vysokohorské lúky tundrového charakteru. Okrem zonálnej vegetácie sú v závislosti od miestnych podmienok zastúpené aj iné typy vegetácie, napr. nížinné lúky, rašeliniská, stepné fragmenty a i.
V stredných polohách prevláda zmiešaný les mierneho pásma, nad hornou hranicou lesa leží (alpská) tundra. V rámci lesného ekosystému sa tu nachádzajú 4 ekoregióny:
- balkánske zmiešané lesy (srb. balkanske mešovite šume; zaberajú väčšinu územia na juh od Sávy a Dunaja),
- panónske zmiešané lesy (srb. panonske mešovite šume; zaberajú Panónsku nížinu v okrajových oblastiach),
- dinárske zmiešané lesy (srb. dinarske mešovite šume; oblasť v juhozápadnej časti Srbska),
- rodopské zmiešané lesy (srb. rodopske planinske mešovite šume; v juhovýchodnej časti Srbska).
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/49/Lynx_Nationalpark_Bayerischer_Wald_01.jpg/220px-Lynx_Nationalpark_Bayerischer_Wald_01.jpg)
Živočíšstvo
[upraviť | upraviť zdroj]Rôznorodé prostredie v Srbsku vytvára vhodné podmienky pre faunu, čo sa odzrkadľuje vo výskyte až 43,3% živočíšnych druhov, ktoré sú registrované na území Európy. Len v riečnych systémoch a ich blízkom okolí žije 110 druhov rýb a 20 druhov obojživelníkov, plazy sú zastúpené 45 druhmi, vtáky 260 druhmi a cicavce 94 druhmi.[2]
Medzi najčastejšie voľne žijúce druhy živočíchov patria jelene, daniele, srnce, kamzíky, muflóny, diviaky, medvede, rysy, vlky, kuny, jazvece, veveričky, líšky, ale tiež ježe, jašterice, hady a rôzne druhy hmyzu. Podobne bohato je zastúpená skupina vtákov a rýb.
Vodstvo
[upraviť | upraviť zdroj]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c4/Europ%C3%A4ische_Wasserscheiden.png/220px-Europ%C3%A4ische_Wasserscheiden.png)
Na srbskom území sa s Dunajom zlieva niekoľko veľkých riek, pritekajúcich z okolitých krajín. Topografia a zberná oblasť riek určuje ich vodný režim, ktorý je s výnimkou Dunaja snehovo - dažďový, s maximami v marci a apríli počas topenia snehu v horách a krátkodobo počas letných a jesenných búrok a dlhodobejších dažďov. Územie možno rozdeliť na dve odlišné časti; pokým južná polovica Srbska je pramennou oblasťou riek, severnej časti dominujú veľké rieky s menšími lokálnymi prítokmi a riedkou riečnou sieťou.
Mohutné rieky odvádzajú vodu z 92,4% územia korytom Dunaja do Čierneho mora, z 5,4% územia v južnej časti (Kosovo) prúdi voda riekou Drin do Jadranského mora a z 2,2% rozlohy v južných okrajových častiach prebytočná voda odteká do Egejského mora. Rozvodnica prechádza hrebeňom južne položených (zväčša pohraničných) hôr.
Rieky
[upraviť | upraviť zdroj]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/29/Serbia_drainage_basins_detailed_%28sr%29.png/300px-Serbia_drainage_basins_detailed_%28sr%29.png)
Srbskému územiu dominuje povodie Dunaja (nachádza sa tu 10,3% jeho povodia) a Veľkej Moravy, významné sú tiež povodia Sávy s Kolubarou, Driny s Uvacom a Limom, Drinu a Timoku. Riečny systém veľkých riek sa využíva na lodnú dopravu, pričom na Dunaji, Sáve, Tise i Veľkej Morave premávajú aj väčšie lode. Na srbskom území sa priemerný prietok Dunaja zdvojnásobuje a pri vstupe do Bulharska dosahuje okolo 6000 m³/s. Hoci všetky kratšie prítoky majú vodné stavy závislé od aktuálnych zrážok, prietoky Dunaja a čiastočne aj Drávy (ktorá sa do Dunaja vlieva z chorvátskej strany) ovplyvňuje topenie snehu a ľadovcov v Alpách, čím ich prietoky kulminujú s miernym oneskorením. Hladinu výrazne dvíhajú letné búrky a dlhšie obdobia výdatných jesenných dažďov v povodí prítokov. Na viacerých riekach sú postavené vodné elektrárne, no zachovali sa aj meandrujúce úseky, obklopené lužnými lesmi s bohatým biotopom.
- Desať najdlhších riek v Srbsku
- Dunaj (v Srbsku 588 km, celkovo 2 857 km)
- Zapadna Morava (308 km)
- Južna Morava (295 km)
- Ibar (276 km)
- Drina (220 km, celkovo 346 km)
- Sáva (206 km, celkovo 945 km)
- Timok (202 km)
- Velika Morava (185 km)
- Tisa (168 km, celkovo 966 km)
- Nišava (151 km, celkovo 218 km)
Vodné plochy
[upraviť | upraviť zdroj]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2c/Lake_Vlasina%2C_Serbia%2C.jpg/220px-Lake_Vlasina%2C_Serbia%2C.jpg)
Na území Srbska je málo prirodzených jazier, zväčša sa však vyskytujú v horských oblastiach na juhu. Z vodných plôch dominuje Đerdapsko jezero, ktoré vzniklo prehradením Dunaja v úžine Železné vráta. Priehradný múr s výškou 60 metrov vytvára jazero s dĺžkou až 150 km pri šírke 2 – 8 km a plochou 163 km² (celková plocha je 253 km²). Umelo vytvorenou vodnou plochou je aj Vlasinsko jezero na rieke Vlasina s plochou 15 km², najväčším prirodzeným je ale Palićko jezero na severe Vojvodiny, ktoré má 4,2 km² a je súčasťou Prírodného parku Palić.
Územnosprávne členenie
[upraviť | upraviť zdroj]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/29/SerbiaPoliticalDivision.png/220px-SerbiaPoliticalDivision.png)
Územie Srbska je rozdelené na tri celky; dva autonómne kraje dopĺňa vlastné centrálne Srbsko. Tieto sa ďalej členia na obvody, zodpovedajúce našim okresom. Zaujímavosťou je fakt, že v celom Srbsku je iba 24 miest (gradovi), menšie no početnejšie sú mestské obce (gradska naselja; s min. 2000 obyv.) a najpočetnejšie sú základné správne jednotky, zodpovedajúce našim obciam (naselja).
- Základné delenie
- autonómne kraje (autonómne pokrajiny):
- Autonómny kraj Vojvodina s hlavným mestom Nový Sad
- Autonómny kraj Kosovo a Metohija (nepresne Kosovo) s hlavným mestom Priština, v súčasnosti pod medzinárodnou správou a ktorý sa 17. februára 2008 vyhlásil za zvrchovanú republiku
- a zvyšné územie, tzv. Centrálne Srbsko
Najväčšie mestá Srbska[3] | ||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Poradie | Mesto | Obvod | Počet obyv. | |||||||
1 | Belehrad | Belehrad | 1 344 844 | |||||||
2 | Novi Sad | Juhobáčsky obvod | 277 522 | |||||||
3 | Priština | Obvod Prishtinë | 198 214 | |||||||
4 | Niš | Nišavský obvod | 187 544 | |||||||
5 | Kragujevac | Šumadijský obvod | 150 835 | |||||||
6 | Subotica | Severobáčsky obvod | 105 681 | |||||||
7 | Pančevo | Juhobanátsky obvod | 90 776 | |||||||
8 | Zrenjanin | Stredobanátsky obvod | 76 511 | |||||||
9 | Čačak | Moravický obvod | 73 331 | |||||||
10 | Kraljevo | Rašský obvod | 68 749 | |||||||
11 | Novi Pazar | Rašský obvod | 66 527 | |||||||
12 | Leskovac | Jablanický obvod | 65 289 | |||||||
13 | Smederevo | Podunajský obvod | 64 175 | |||||||
14 | Vranje | Pčinjský obvod | 60 485 | |||||||
15 | Užice | Zlatiborský obvod | 59 747 | |||||||
16 | Valjevo | Kolubarský obvod | 59 073 | |||||||
17 | Kruševac | Rasinský obvod | 58 745 | |||||||
18 | Šabac | Mačviansky obvod | 53 919 | |||||||
19 | Požarevac | Braničevský obvod | 53 752 | |||||||
20 | Sombor | Západobáčsky obvod | 47 623 |
Poznámky
[upraviť | upraviť zdroj]- ↑ Niektoré zdroje uvádzajú 2026, 2246 alebo 2351,8 km
- ↑ Podľa článku Geografija Srbije na srbskej wiki.
Referencie
[upraviť | upraviť zdroj]- ↑ Zavod za zaštitu prirode Srbije (srbsky) [online]. [Cit. 2016-05-08]. Dostupné online. Archivované 2013-10-22 z originálu.
- ↑ Fauna Srbska[nefunkčný odkaz]
- ↑ http://media.popis2011.stat.rs/2012/Nacionalna%20pripadnost-Ethnicity.pdf
Externé odkazy
[upraviť | upraviť zdroj]- Srbsko na mzv.sk Archivované 2016-09-14 na Wayback Machine
- Základné údaje Archivované 2016-05-08 na Wayback Machine
- Info o krajine
Zdroje
[upraviť | upraviť zdroj]- Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článkov Geografija Srbije na srbskej Wikipédii, Geography of Serbia na anglickej Wikipédii a Srbija na srbskej Wikipédii.
- Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článkov Nacionalni parkovi Srbije na srbskej Wikipédii, Gradovi u Srbiji na srbskej Wikipédii a Spisak reka u Srbiji na srbskej Wikipédii.