Тјенцин
Тјенђин кин: | |
---|---|
![]() Колаж градских знаменитости Тјенђина | |
Административни подаци | |
Држава | ![]() |
Становништво | |
Становништво | |
— 2018. | 12.491.300 |
— густина | 1.047,93 ст./km2 |
Агломерација (2009.) | 15.621.200 |
Географске карактеристике | |
Координате | 39° 08′ 00″ С; 117° 11′ 00″ И / 39.133333° С; 117.183333° И |
Површина | 11.920 km2 |
Поштански број | 300000 - 301900 |
Позивни број | 22 |
Регистарска ознака | |
Веб-сајт | |
www.tj.gov.cn |
Тјенђин[1] (кин:
У погледу градског становништва, Тјенцин је седми по величини град у Кини. По броју становника у административној области, Тјенцин заузима пето место у континенталној Кини.[4] Ограђени град Тјенцин је изграђен 1404. Као уговорна лука од 1860. године, Тјенцин је био главна морска лука и капија за Пекинг. Током Боксерске побуне, град је био седиште Тјенцинске привремене владе. Под династијом Ћинг и Републиком Кином, Тјенцин је постао један од највећих градова у региону.[5] У то време под концесијама су изграђене бројне зграде и виле у европском стилу, од којих су многе данас добро очуване. Након оснивања Народне Републике Кине, Тјенцин је доживео депресију због политике централне владе и земљотреса у Тангшану 1976. године, али се опоравио од 1990-их.[6] Тјенцин је класификован као највећи тип лучког града, мегаград великих лука, због своје велике урбане популације и обима лучког саобраћаја.[7]
Географија
[уреди | уреди извор]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5a/Hai_River_Basin_EN.svg/250px-Hai_River_Basin_EN.svg.png)
Тјенђин је лоциран дуж западне обале Бохајског залива, наспрам провинција Шандунг и Љаонинг преко воде, граничи се са Пекингом 120 km (75 mi) на северозападу, и изузев истока, окружен је са свих страна Хебејом. Са латитудом у опсегу од 38° 34' до 40° 15' N, и лонгитудом у опсегу од 116° 43' до 118° 04' E, укупна површина је 11.860,63 km². Град има 153 km дугу обалу и 1.137,48 km дугу копнену границу.[8] Он лежи на северном крају Великог кинеског канала, који га повезује Жутом реком и Јангцекјангом. Општина је углавном равна и мочварна у близини обале, а брдовита на крајњем северу, где Јан планине улазе у северни Тјенђин. Највиша тачка општине је Ђудинг врх (
Река Јај се формира унутар општине Тјенђин на ушћу реке Ција (
Клима
[уреди | уреди извор]Тјенђину климу под утицајем монсуна са четири сезоне, која је типична за источну Азију (Кепенова класификација клима BSk на граници са Dwa), са хладним, ветровитим, веома сувим зимама што одражава утицај огромног Сибирског антициклона, и топлим, влажним летима, услед монсуна. Пролеће у граду је суво и ветровито. Повремено се јављају пешчане олује које дувају са Гоби пустиње, које могу да трају по неколико дана. Месечна просечна 24-часовна температуре је у опсегу од −34 °C (−29,2 °F) у јануару до 26,8 °C (80,2 °F) у јулу, са годишњим просеком од 12,90 °C (55,2 °F). Са месечни просеком могуће сунчаности у опсегу од 48% у јулу до 61% у октобру, град прима 2.522 сати јаке сунчане светлости годишње. Међутим услед ниска годишња укупна количина падавина од 511 mm (20,1 in), скоро три четвртине чега се јавља у јулу и августу, град леђи у полусувој зони, при чему су делови општине влажно континентални (Копен BSk/Dwa).[9]
Екстреми температура су у опсегу од −229 °C (−380 °F) до 40,5 °C (105 °F).[10]
Клима Тјенђинa (Донгли дистрикт) (1991–2020 нормале) | |||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Показатељ \ Месец | Јан. | Феб. | Мар. | Апр. | Мај | Јун | Јул | Авг. | Сеп. | Окт. | Нов. | Дец. | Год. |
Апсолутни максимум, °C (°F) | 14,3 (57,7) |
20,8 (69,4) |
30,5 (86,9) |
33,1 (91,6) |
40,5 (104,9) |
40,6 (105,1) |
40,5 (104,9) |
37,4 (99,3) |
34,9 (94,8) |
30,8 (87,4) |
23,1 (73,6) |
14,4 (57,9) |
40,6 (105,1) |
Максимум, °C (°F) | 2,1 (35,8) |
5,8 (42,4) |
12,8 (55) |
20,8 (69,4) |
26,8 (80,2) |
30,2 (86,4) |
31,6 (88,9) |
30,7 (87,3) |
26,9 (80,4) |
19,8 (67,6) |
10,7 (51,3) |
3,7 (38,7) |
18,49 (65,28) |
Просек, °C (°F) | −2,8 (27) |
0,4 (32,7) |
7,0 (44,6) |
14,8 (58,6) |
21,0 (69,8) |
25,0 (77) |
27,2 (81) |
26,3 (79,3) |
21,7 (71,1) |
14,3 (57,7) |
5,7 (42,3) |
−0,9 (30,4) |
13,31 (55,96) |
Минимум, °C (°F) | −6,5 (20,3) |
−3,7 (25,3) |
2,4 (36,3) |
9,6 (49,3) |
15,8 (60,4) |
20,6 (69,1) |
23,6 (74,5) |
22,7 (72,9) |
17,4 (63,3) |
9,9 (49,8) |
1,8 (35,2) |
−4,3 (24,3) |
9,11 (48,39) |
Апсолутни минимум, °C (°F) | −18,1 (−0,6) |
−22,9 (−9,2) |
−17,7 (0,1) |
−2,8 (27) |
4,5 (40,1) |
10,1 (50,2) |
16,2 (61,2) |
13,7 (56,7) |
6,2 (43,2) |
−2,2 (28) |
−11,7 (10,9) |
−16,2 (2,8) |
−22,9 (−9,2) |
Количина падавина, mm (in) | 2,6 (0,102) |
6,0 (0,236) |
6,1 (0,24) |
22,8 (0,898) |
37,7 (1,484) |
78,0 (3,071) |
141,2 (5,559) |
122,3 (4,815) |
54,8 (2,157) |
32,8 (1,291) |
13,5 (0,531) |
3,1 (0,122) |
520,9 (20,506) |
Дани са падавинама (≥ 0.1 mm) | 1,3 | 2,3 | 2,5 | 4,5 | 6,2 | 9,0 | 11,1 | 9,8 | 6,4 | 4,8 | 3,0 | 2,0 | 62,9 |
Релативна влажност, % | 54 | 54 | 49 | 48 | 53 | 64 | 73 | 75 | 67 | 62 | 60 | 56 | 59,6 |
Сунчани сати — месечни просек | 167,6 | 175,9 | 227,7 | 243,8 | 267,8 | 233,9 | 202,2 | 203,3 | 212,3 | 199,8 | 165,2 | 160,9 | 2.460,4 |
Сунчано време — месечни проценти | 55 | 58 | 61 | 61 | 60 | 53 | 45 | 49 | 58 | 59 | 55 | 55 | 55,8 |
Извор: China Meteorological Administration[11][12][13] |
Историја
[уреди | уреди извор]![]() | Овај одељак би требало проширити. Можете помоћи додавањем садржаја. |
Становништво
[уреди | уреди извор]Према процени, у граду је 2009. живело 3.666.320 становника.
1990. | 2000. | 2009. |
---|---|---|
3.693.938[2] | 3.771.900[2] | 3.666.320[2] |
Привреда
[уреди | уреди извор]![]() | Овај одељак би требало проширити. Можете помоћи додавањем садржаја. |
Саобраћај
[уреди | уреди извор]![]() | Овај одељак би требало проширити. Можете помоћи додавањем садржаја. |
Партнерски градови
[уреди | уреди извор]Види још
[уреди | уреди извор]Референце
[уреди | уреди извор]- ^ Правопис српскога језика (2010), стр. 202, т.228. Ради се о изузетку од правила (по којима би било Тјенђин), тј. устаљеној транскрипцији коју не треба мењати.
- ^ а б в г „China: largest cities and towns and statistics of their population”. www.world-gazetteer.com. 17. 12. 2012. Архивирано из оригинала 27. 12. 2012. г.
- ^ Енциклопедија Британика, српско издање из 2005. године
- ^
最新 中国 城市 人口 数量 排 名 (根 据 2010年 第 六 次 人口 普 查). elivecity.cn. 2012. Архивирано из оригинала 3. 3. 2015. г. Приступљено 28. 5. 2014. - ^ . Tianjin People's Government. 2023-10-08 https://uclg-aspac.org/member/tianjin-municipal-peoples-government/. Приступљено 2023-10-08. Недостаје или је празан параметар
|title=
(помоћ) - ^
河北 人才 被 空 吸本地 发展缓慢世界 罕见. Sohu. 26. 2. 2006. Архивирано из оригинала 8. 8. 2014. г. Приступљено 20. 8. 2010. - ^ Roberts, Toby; Williams, Ian; Preston, John (2021). „The Southampton system: A new universal standard approach for port-city classification”. Maritime Policy & Management. 48 (4): 530—542. S2CID 225502755. doi:10.1080/03088839.2020.1802785
.
- ^
天津 地理 位置 、行政 区 划、人口 民族 概 况 (на језику: кинески). Chinagate. 30. 11. 2007. Приступљено 17. 7. 2012. - ^ Peel, M. C. and Finlayson, B. L. and McMahon, T. A. (2007). "Updated world map of the Köppen-Geiger climate classification". Hydrol. Earth Syst. Sci. 11: 1633–1644.
- ^ „Extreme Temperatures Around the World”. Приступљено 28. 8. 2010.
- ^ CMA
台 站气候 标准值(1991-2020) (на језику: кинески). China Meteorological Administration. Приступљено 2023-04-11. - ^
中国 气象局 国家 气象信 息 中心 (на језику: кинески). China Meteorological Administration. јун 2011. Архивирано из оригинала 10. 7. 2014. г. Приступљено 20. 11. 2010. - ^ „Index”
中国 气象数 据 网 – WeatherBk Data. China Meteorological Administration. Архивирано из оригинала 5. 9. 2018. г. Приступљено 9. 11. 2018. - ^ Corfield, Justin (2013). „Sister Cities”. Historical Dictionary of Pyongyang. London: Anthem Press. стр. 196. ISBN 978-0-85728-234-7.
- ^ „International Exchange”. List of Affiliation Partners within Prefectures (на језику: енглески). Council of Local Authorities for International Relations (CLAIR). Архивирано из оригинала 4. 3. 2016. г. Приступљено 21. 11. 2015.
- ^ „Twinnings”. www.larnaka.org.cy (на језику: енглески). Архивирано из оригинала 08. 04. 2017. г. Приступљено 7. 4. 2017.
- ^ „jonkoping.se”. Архивирано из оригинала 22. 8. 2016. г.
Литература
[уреди | уреди извор]- Miscellaneous series, Issues 7-11. United States Department of Commerce, Bureau of Foreign and Domestic Commerce, 1912.
- Walravens, Hartmut. "German Influence on the Press in China." - In: Newspapers in International Librarianship: Papers Presented by the Newspaper Section at IFLA General Conferences. Walter de Gruyter, January 1, 2003. ISBN 9783110962796.
- Also available at() the website of the Queens Library - This version does not include the footnotes visible in the Walter de Gruyter version
- Also available in Walravens, Hartmut and Edmund King. Newspapers in international librarianship: papers presented by the newspapers section at IFLA General Conferences. K.G. Saur, 2003. ISBN 9783598218378.
- Mathieu Gotteland, Les forces de l'ordre japonaises à Tientsin, 1914-1940 : Un point de vue français, Éditions universitaires européennes, 2015.
- O. D. Rasmussen (1925). Tientsin: An Illustrated Outline History. University of Michigan: Tientsin Press. OCLC 2594229.
- Donati, Sabina (јун 2016). „Italy's Informal Imperialism in Tianjin During the Liberal Epoch, 1902–1922”. The Historical Journal. 59 (2): 447—468. doi:10.1017/S0018246X15000461. Архивирано из оригинала 31. 03. 2016. г. Приступљено 10. 04. 2019.
- Maurizio Marinelli, Giovanni Andornino, Italy's Encounter with Modern China: Imperial dreams, strategic ambitions, New York: Palgrave Macmillan, 2014.
- Maurizio Marinelli, "The Triumph of the Uncanny: Italians and Italian Architecture in Tianjin", In Cultural Studies Review, Vol. 19, 2, 2013, 70-98.
- Maurizio Marinelli, "The Genesis of the Italian Concession in Tianjin: A Combination of Wishful Thinking and Realpolitik". Journal of Modern Italian Studies, 15 (4), 2010: 536-556.
Спољашње везе
[уреди | уреди извор]- Tianjin Government website
- China (Tianjin) Pilot Free Trade Zone Архивирано на сајту Wayback Machine (2. новембар 2019)
- Economic profile for Tianjin at HKTDC
- Official Tianjin Media Gateway Архивирано на сајту Wayback Machine (20. октобар 2018)
- Historic US Army map of Tianjin, 1945
- Official promotional video of Tianjin City