Infrazvuk
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/57/Infrasound_Arrays.jpg/250px-Infrasound_Arrays.jpg)
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/65/Ear-anatomy.png/250px-Ear-anatomy.png)
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9b/Afrikanischer_Elefant%2C_Zoo_Miami_1.jpg/250px-Afrikanischer_Elefant%2C_Zoo_Miami_1.jpg)
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/30/Expecting_mother.jpg/250px-Expecting_mother.jpg)
Infrazvuk je zvuk duboke frekvencije koji ljudsko uho ne može osetiti, jer je od 0 do 20 Hz. Izvor zvuka su vetroturbine i razne druge mašine poput automobila, aviona, vozova, itd. Prirodni izvori infrazvuka su oluje, vodopadi i turbulencije vetra. Zvuk postaje opasan po ljudsko zdravlje ukoliko deluje na čoveka konstantnom jačinom od 130 dB. Merenja na vetroelektranama su pokazala da ta vrednost nikada nije dosegnuta, a infrazvuk koji turbine proizvode ne predstavlja opasnost. Kod ljudi izloženih infrazvuku javlja se osećaj straha, nadnaravne jeze, potištenosti i teskobe, što bi moglo objasniti paranormalne pojave poput viđenja duhova.[1]
Infrazvučne frekvencije
[уреди | уреди извор]Infrazvučne frekvencije nalaze se u području od 0,1 do 20 Hz. Treba napomenuti da u govoru gotovo uopšte nema frekvencija u tom području (osim ponekog zračnog udara kod izgovora bilabijalnih okluziva), te su ove frekvencije u području govora nebitne (ispod 100 Hz nema govornih frekvencija). Osim toga, čak i niske zvučne frekvencije od 20 do 100 Hz su beskorisne u govornoj komunikaciji i više ometaju komunikaciju (zbog pojave prikrivanja) nego što koriste. Ove niske frekvencije su posebno nepovoljne za osobe s oštećenjem sluha i to iz dva razloga:
- osoba s oštećenjem sluha nije u stanju zvučnim putem da doživi te frekvencije, a da one pri tome ne izazovu bolni (i štetni) podražaj na uhu i
- dugotrajna izloženost infrazvučnim frekvencijama može dovesti do ozbiljnih (i opasnih) zdravstvenih poteškoća.
Frekvencije zvuka ispod 20
Prag čujnosti
[уреди | уреди извор]Prag čujnosti na 20 Hz za zdravo ljudsko uvo iznosi oko 75
Istorija
[уреди | уреди извор]Infrazvuk se koristio još u Prvom svetskom ratu, da bi se odredio položaj altilerije. Jedan od začetnika proučavanja infrazvuka je bio francuski naučnik Vladimir Gavreu (rođen u Rusiji kao Vladimir Gavronski). Dok je proučavao infrazvuk primetio je bol u bubnjiću uva i podrhatavanje laboratorijske opreme. Uočio je da infrazvuk dolazi od ventilatora i instalacije za vazduh. On je eksperimentisao sa infrazvučnom zviždaljkom.[3]
Prirodni izvori infrazvuka
[уреди | уреди извор]Prirodni izvori infrazvuka su oluje, talasi, lavine, zemljotresi, vulkani, vodopadi, lomovi na ledenjacima, munje i turbulencije vetra.
Još 1935. u izveštajima Akademije nauka Sovjetskog Saveza, ruski naučnik Šulejkin izneo je teoriju o nastanku infrazvučnih kolebanja na okeanu. Tokom oluje i jakih vetrova nad ustalasanom površinom mora dolazi do prekida strujanja na vrhovima talasa. U vazduhu se stvaraju ne samo poprečne, nego i uzdužna vibracije. Snaga infrazvuka koji nastaje srazmerna je kvadratu talasa. Pri brzini vetra od 20 m/s snaga tog zvoka može biti tri W po svakom metru fronta talasa, što znači da i slabija bura može stvarati infrazvuk snage više desetine kW. Osnovno zračenje infrazvuka je u području od 6
Složen jezik slonova u velikoj meri se zasniva na infrazvuku, s frekvencijama od 15 do 35
Za vreme cunamija u Indijskom okeanu 2004., primećeno je da su životinje pobegle iz ugroženog područja znatno pre nego je cunami stigao. Pretpostavlja se da su pobegle zbog infrazvuka koji je najavio cunami.[4]
Ogled sa infrazvukom od 17 Hz
[уреди | уреди извор]Britanski naučnici su 31. maja 2003. u kontroliranom eksperimentu pokazali da ekstremni basovi poznati kao infrazvuk imaju mnoštvo čudnih dejstava na ljude, između ostalih i teskobu, snažnu tugu i trnce, čime se podupiru poznate teze o povezanosti infrazvuka i čudnih osećaja. Naučnici su proizvodili infrazvuk od 17
Uticaj infrazvuka na zdravlje ljudi
[уреди | уреди извор]Poslednjih godina s pojavom sve veće izloženosti čoveka različitim oblicima buke sve se više istražuje i uticaj infrazvuka na zdravlje, pa je tako otkrivena i nova vibroakustička bolest (engl. vibroacoustic disease – VAD). To je hronična progresivna i kumulativna bolest koja nastaje kao posledica dugotrajne izloženosti zvuka niskih frekvencija (ispod 100
Infrazvuk može izazvati i rezonanciju unutrašnjih organa kod čoveka. Odavno su opisivani nepovoljni učinci prekomerne buke i vibracija na ishod trudnoće. Maternica uglavnom ublažava njihovo delovanje i štiti plod. Međutim, vibracije koje imaju direktno delovanje na maternicu i plod u njoj, posebno ako deluju tokom dužeg vremenskog perioda, jako oštećuju plod. Infrazvuk (od 5 do 10
Reference
[уреди | уреди извор]- ^ Infrazvuk, Index.hr, 2011.
- ^ „Osnove fiziološke i govorne akustike“ Архивирано на сајту Wayback Machine (28. јул 2014), Sveučiliste u Zagrebu, Edukacijsko-rehabilitacijski fakultet, Mladen Heđever, 2010.
- ^ „"Gavreau", in Lost Science by Gerry Vassilatos. Signals, 1999.”. Архивирано из оригинала 19. 02. 2012. г. Приступљено 20. 12. 2012.
- ^ Nature "Can Animals Predict Disaster?", 2005.
- ^ Infrasonic Архивирано на сајту Wayback Machine (1. октобар 2013) concert, Purcell Room, London, 31 May 2003, sponsored by the sciart Consortium with additional support by the National Physical Laboratory (NPL)
- ^ Sounds like terror in the air Sydney Morning Herald, 2003.
- ^ "Trudnoća bez rizika", Prof. dr. sc. Jadranka Mustajbegović, Narodni zdravstveni list, 2011.
Literatura
[уреди | уреди извор]- "infrasound". Collins English Dictionary[мртва веза], 2000, Приступљено 25. 10. 2005, from xreferplus
- Gundersen, P. Erik. The Handy Physics Answer Book. Visible Ink Press, 2003.
- Chedd, Graham. Sound; From Communications to Noise Pollution. Doubleday & Company, 1970.
- O'Keefe, Ciaran, and Sarah Angliss. The Subjective Effects of Infrasound in a Live Concert Setting. CIM04: Conference on Interdisciplinary Musicology. Graz, Austria: Graz UP, 2004. 132–133.
- Discovery's Biggest Shows aired at 8:00 pm (Indian Standard Time) on The Discovery Channel, India on Sunday, 7 October 2007