Бекерель
Перейти до навігації
Перейти до пошуку
Бекерель | ||||
![]() | ||||
Альфа-розпад — це один з видів радіоактивності, під час якого ядро випускає альфа-частинку | ||||
Загальна інформація | ||||
---|---|---|---|---|
Система одиниць | Похідні одиниці SI | |||
Одиниця | радіоактивності | |||
Позначення | Бк або Bq | |||
Названа на честь | Антуан Анрі Беккерель | |||
Перерахунок в інші системи | ||||
1 Бк в... | дорівнює... | |||
резерфордах | 10−6 Рд | |||
кюрі | 2.703×10−11 Кі ≅ 27 пКі | |||
основних одиницях | с−1 |
Бекерель (Бк, Bq) — одиниця вимірювання радіоактивності речовини в системі SI. Названа на честь Антуана Анрі Беккереля.
Один бекерель дорівнює радіоактивності матеріалу, в якому щосекунди відбувається один акт розпаду.
- 1 Бк = 1 с−1 = 2,703·10−11 кюрі = 10−6 резерфордів.
У SI бекерель є похідною одиницею. Розмірність бекереля — обернена секунда. Спеціальна назва для цієї одиниці використовується для того, щоб не плутати ні з чим іншим, а також щоб уникнути плутанини з префіксами. Аналогічно, обернена секунда для періодичних процесів отримала окрему назву герц.
Одиницю названо на честь французького фізика Анрі Беккереля, що спільно із Марією Кюрі у 1903 році отримав Нобелівську премію з фізики за відкриття радіоактивності.
- ↑ 2.3.4 // The International System of Units, Le Système international d’unités — 9 — BIPM, 2019. — ISBN 978-92-822-2272-0
- ↑ 6.5 // Quantities and units—Part 1: General — ISO.
- Наказ Міністерства економічного розвитку та торгівлі України від 25.08.2015 № 914. [Архівовано 20 серпня 2019 у Wayback Machine.] Про затвердження визначень основних одиниць SI, назв та визначень похідних одиниць SI, десяткових кратних і частинних від одиниць SI, дозволених позасистемних одиниць, а також їх позначень та Правил застосування одиниць вимірювання і написання назв та позначень одиниць вимірювання і символів величин.
- Біленко І. І. Фізичний словник. — К.: Вища школа, Головне видав., 1979. — 336 с.
- Беккерель // Універсальний словник-енциклопедія. — 4-те вид. — К. : Тека, 2006.
|
![]() |
Це незавершена стаття з фізики. Ви можете допомогти проєкту, виправивши або дописавши її. |
|