Литература
Литература |
![]() |
Основни форми |
Роман · Поема · Драма · Разказ Новела |
Жанрове |
Комедия · Драма · Епос Еротика · Литературен абсурд · Лирика · Митопоезия · Романс · Сатира · Трагедия · Трагикомедия |
Медия |
Спектакъл (пиеса) Книга · |
Техники |
Проза · Поезия |
История и списъци |
История (съвременна) Книги · Писатели Литературни награди |
Дискусия |
Критика · Теория · Социология · Списания |
Портал за литература |
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/53/Livre_Ouvert_2.jpg/250px-Livre_Ouvert_2.jpg)
Литература (на латински език litera, literatura) са (най-често) произведения от писмен вид, в които авторът разказва определени сюжети, история, която е измислена с цел развлечение, поука... В сюжета участват герои, които са действащи лица на историята. Като носители на литературен текст най-често се смятат книгите, но литературата може да присъства и в интернет като цитати или като цели текстове, публикувани онлайн. Тя може да съществува и под формата на устни наративи.
История на понятието литература
[редактиране | редактиране на кода]Като термин първоначално литературата е означавала буквално „учене от книгите“ (лат. lit(t)era – буква, от което на лат. lit(t)eratura – учене, писане, граматика), вече по-късно обозначава „литературна продукция, произведение“ и едва през 19 век придобива смисъла на „корпус от произведения за даден период или нация“. Тоест понятието е сравнително ново, тъй като например в Античността (Древна Гърция и Рим) за литература в собствен смисъл не се говори, самата идея за литература не е била оформена, най-общо тя е била назована и за нея се е мислило като за изкуство.
Опит за дефиниция
[редактиране | редактиране на кода]Днес под литература обикновено се разбира даден обем, съвкупност, група от текстове най-често обединени под даден общ знаменател – например народност (българска литература), език (англоезична литература), исторически период (средновековна литература) и пр. Литературата най-общо може да се раздели на поезия или проза, но за литература са признати и драматургичните текстове, и всички записани фолклорни песни и произведения. Всъщност литературата е изкуство, наред с живописта и музиката, но разликата е, че литературата борави с езика и с езиковите знаци, докато другите изкуства са семиотични системи имащи твърде различен знаков характер.
Определянето на термина литература обикновено се категоризира като трудно начинание, но все пак под литература ние разбираме всички текстове (буквени и четивни), които са възприети от публика, критика и също традиция като 'литературни'. Тоест не всеки текст сам по себе си е или може да бъде литературен. Терминът предполага по презумпция откровената елитарност на определен текст според някакви или нечии вкусове/критерии, за да попадне той под маркера литература. Който маркер за елитарност е и маркер за значимост.
Извън елитарната, в класическия смисъл на думата, и национално-значима литература, или още обозначавана с термина „канон“ имаме и други литератури, които също по някакъв начин са попаднали под известни критерии за значимост:
- булевардна литература. Тази литература е обичана и масово купувана заради своята лесна „сдъвкваемост“, възприемаемост, основен критерий: „да бъде интересно“; Най-често се използва в смисъла на дамгосващо дадено произведение понятие.
- маргинална литература – литература, която в световен мащаб или по отношение на канона не е от значение, но при все това е носител на ценности за ограничени и отделни групи, които я поддържат като я създават и четат. Виж: маргинално изкуство;
- интернет литература – ново понятие, опитващо се да осъвмести писания по интернет страници, форуми, блогове, сайтове и пр.
Общността на литературата на канона, неканоновата литература и извънлитературните текстове се обобщават с понятието писмени дискурси.
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/fa/Merton_College_library_hall.jpg/250px-Merton_College_library_hall.jpg)
Художествена литература
[редактиране | редактиране на кода]Художествената литература включва стиховете, басните, някои от приказките и разказите и т.н. Художествената литература се различава с някои особености (литературни похвати) от научнопопулярната и научната литература. Например с олицетворението се приписват човешки качества на животни, растения и предмети; епитети е литературното название на прилагателните имена, а чрез сравнението предмет, лице или явление се сравняват с други предмети, лица или явления за по-голяма нагледност. Други литературни похвати са метафора и хипербола.
Научнопопулярна и научна литература
[редактиране | редактиране на кода]Тези типове литература се различават в тяхното художественото описание в сравнение с романовото по това, че в тях няма олицетворение, има ограничена употреба на сравнения и почти не присъстват литературни художествени фигури (като епитети или хиперболи). Текстът на научната литература в нейното художествено описание е достъпен и разбираем за читателите на научна литература. Там рядко присъстват или са употребени непознати или силно непознати термини според темата, за която е написан научнопопулярният текст. Тъй като научният текст не е разбираем за всеки и в него се употребяват специализирани термини, които са характерни за темата, за която се пише, но в същото време те може да не са разбираеми за хора, които нямат големи познания или предварителна подготовка по тази тема. Научнопопулярният текст има за цел да обясни научния текст на значително по-широка читателска аудитория в сравнение с научния. При него също може да се използват специализирани термини, но те са обяснени предварително.
Литературни жанрове
[редактиране | редактиране на кода]Предлитературни жанрове
[редактиране | редактиране на кода]Митове и легенди
[редактиране | редактиране на кода]В миналото хората са разказвали истории, с които са си обяснявали неща, които не са разбирали. Тези истории се наричат митове и легенди.
Митовете са старинни предания за произхода на света, за свърхестествени същества и богове, за необикновени герои и събития.
Легендите са творби с фантастични герои и истории. За разлика от митовете в основата на легендите лежи някакво реално събитие или историческо лице.
Пословици и поговорки
[редактиране | редактиране на кода]Приказки
[редактиране | редактиране на кода]В приказките се разказват измислени истории, в които винаги побеждава доброто. Има различни видове приказки:
- приказки за животни – в тях героите са животни, които се държат като хора и разговарят по между си.
- вълшебни приказки – в тях има фантастични герои и вълшебни предмети както и необикновени случки.
- битови приказки – в тях героите са обикновени хора и се разказва за случки от всекидневието.
Народни песни
[редактиране | редактиране на кода]Повечето български народни песни са свързани с конкретен обичай – коледарски, лазарски, сватбен. Има и юнашки песни. Те възхваляват силата на герои, които се борят със зли сили. В битовите песни се пее за хората и техните отношения. Песните, които се пеят по жътва, се наричат жътварски песни. Хората ги пеят, за да бъде по-лека работата им. В хайдушките песни се пее за силата на хайдутите, за тяхната смелост и борбеност. Има и хумористични песни. В тях има хумор и забава.
Литературни жанрове
[редактиране | редактиране на кода]Кратки жанрове
[редактиране | редактиране на кода]Басни
[редактиране | редактиране на кода]Баснята е кратък поучителен текст, в който героите най-често са животни, по-рядко хора, растения или предмети. Чрез тях се осмиват човешките недостатъци. Баснята обикновено се състои от две части – разказ за случка и кратка поука. В баснята винаги има олицетворение.
Афоризми
[редактиране | редактиране на кода]Хората често използват в разговор афоризми. Това са кратки изречения, в които известни личности, писатели или философи са изразили дълбока мъдрост. Наричат ги още „крилати изрази“.
Поезия
[редактиране | редактиране на кода]Рими
[редактиране | редактиране на кода]Римата е звуково повторение в края на два или повече стиха, за да се получи ритмичност и музикалност в стихотворението. Римувам – намирам подходящи думи за рими в стихотворение.
Свободен стих
[редактиране | редактиране на кода]Строфи
[редактиране | редактиране на кода]Визуална поезия
[редактиране | редактиране на кода]Драматургия
[редактиране | редактиране на кода]Белетристика
[редактиране | редактиране на кода]Есеистика
[редактиране | редактиране на кода]Комикс и графичен роман
[редактиране | редактиране на кода]Комиксът е произведение, в което се разказват истории с помощта на рисунки. Езикът му е специфичен и чрез него се предава не само речта на героите, но и шум, движение, мисли и чувства.
Литература по език или страна
[редактиране | редактиране на кода]- Американска литература
- Английска литература
- Арабска литература
- Българска литература
- Гръцка литература
- Испанска литература
- Италианска литература
- Китайска литература
- Немска литература
- Персийска литература
- Полска литература
- Руска литература
- Сръбска литература
- Френска литература
- Шумерска литература
- Японска литература
Литературата по исторически период
[редактиране | редактиране на кода]- Антична литература
- Старобългарска литература
- Средновековна литература
- Ренесансова литература
- Ранномодерен период (литература)
- Съвременна литература
Бележки и използвана литература
[редактиране | редактиране на кода]За възникване и смисъла на понятието „литература“:
- Богдан Богданов, Старогръцката литература Архив на оригинала от 2007-03-06 в Wayback Machine., стр. 8 – 9
- Етимология на думата „литература“ – Онлайн етимологичен речник
Вижте също
[редактиране | редактиране на кода]Категории:
- Категория:Писатели
- Категория:Поети
- Категория:Книги
- Категория:Литературна критика
- Категория:Литературни награди
Външни препратки
[редактиране | редактиране на кода]- Уикиизточник
- Електронно списание „Литературен клуб“
- Литернет – портал за литература и хуманитаристика
|