Hakkaer
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c0/HakkaYongding.jpg/250px-HakkaYongding.jpg)
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/04/East_Timorese_hakka_wedding.jpg/250px-East_Timorese_hakka_wedding.jpg)
Hakka er etter kinesisk faglig oppfatning en undergruppe av han-kineserne, med sin egen dialekt og egne kulturelle særtrekk. Gruppen kalles også hakka-han.[1][2] Det er også dem som anser hakkaene som mer distinkte fra han-kineserne.
De stammer opprinnelig fra Nordkina, men havnet etter flere migrasjonsbølger i Sørkina. Etter hvert har det også vært nye utvandringsbølger som har ført dem til nye områder i Asia.
Navnet hakka betyr «gjestefolk». Det finnes godt over tretti millioner med hakka som sitt morsmål i Kina og spredt rundt i hele verden.
De er kjent blant annet for sine runde bygg (圆楼, Yuánlóu, eller Tulou
Migrasjonsbølger
[rediger | rediger kilde]Man kan grovt sett dele inn hakkaenes migrasjonshistorie i fem bølger:
- 317–818 (flukt fra angripende ikke-kinesiske stammer i nord)
- 880–1126
- 1127–1624 (flukt fra mongolinvasjonen og Yuan-dynastiet)
- 1647–1867 (migrasjon sørover etter Ming-dynastiets sammenbrudd)
- etter 1867 (som følge av Taipingopprørets sammenbrudd; mange hakkaer hadde vært taipingere)
Man flyttet fra nord til sør i Kina, med utgangspunkt i steppene i det østlige Sentralkina og i en bue øst- og så sørover i omtrentlig retning mot det som nå er Hongkong. Hongkong-hakka er den dialekt av språket hakka som er mest utbredt blant hakkaene i New Territories i Hongkong.
Hakkaer i Guangdong og Guangxi
[rediger | rediger kilde]De hakkaer som bor i den sørkinesiske provinsen Guangdong utgjør om lag 60 % av alle hakkaer. Dessuten stammer om lag 96 % av hakkaene i oversjøiske områder fra hakkautvandringene fra Guangdong, især fra byprefekturet Huizhou.
Hakkaene i Guangdong bor for det meste i provinsens østlige deler, særlig i det såkalte XingMei-området (Xingning-Meixian).
Nest største antall hakkaer i Kina har den autonome region Guangxi, vest for Guangdong.
Hakkaer i Fujian
[rediger | rediger kilde]De hakkaer som slo seg ned i de fjellrike områdene sørvest i provinsen Fujian utviklet en særegen arketonisk bygningsform kalt tu lou (
Hakkaer utenfor det kinesiske fastland
[rediger | rediger kilde]På Taiwan er 15 % av befolkningen hakkaer.
Det havnet også mange hakkaer i Thailand, Indonesia, Malaysia og Singapore.
Før den indonesiske invasjon 1975 var det svært mange hakkaer i Øst-Timor. Men mange av dem ble drept, eller de flyktet til Australia, og der skulle de få tyngdepunkter i Darwin, Brisbane, Sydney og Melbourne.
Også såpass fjerntliggende land som Panama og Surinam har en merkbar hakkabefolkning.
Kjente hakkaer
[rediger | rediger kilde]- Agnes Monica
- Chan Hao-ching
- Latisha Chan
- Eugene Chen
- Chen Mingshu
- Chen Pixian
- Chen Qiuqi
- Chen Yucheng
- Leslie Cheung
- Chow Yun-fat
- Chu Mu-yen
- Arthur Chung
- Adrienne Clarkson
- Deng Xiaoping
- Feng Yunshan
- Fu Haifeng
- Guo Moruo
- Han Ling
- Han Suyin
- He Wenna
- Hong Rengan
- Hong Tianguifu
- Hong Xiuquan
- Hou Hsiaohsien
- Hsieh Su-wei
- Hu Yaobang
- Jiang Yuyan
- Kuo Lee Chien-Fu
- Lee Hsien Loong
- Lee Kuan Yew
- Lee Teng-hui
- Li Lisan
- Li Peng
- Li Xiucheng
- Li Yuan-zu
- Joseph Liao Hongqing
- Lin Dan
- Liu Yalou
- Liu Yongfu
- Annette Lu
- Luo Yutong
- Ma Ying-jeou
- Ne Win
- Supachai Panitchpakdi
- Peng Pai
- Qiu Fengjia
- Thaksin Shinawatra
- Yingluck Shinawatra
- Song Ailing
- Song Meiling
- Song Qingling
- Charles Jones Soong
- T.V. Soong
- Sun Yat-sen
- Gaston Tong Sang
- Tsai Ing-wen
- John Woo
- John Baptist Wu Cheng-chung
- Ye Jianying
- Ye Ting
- Zhu De
Referanser
[rediger | rediger kilde]- ^ Rubinstein, Murray A. (2004), «Rethinking Taiwanese and Chinese Identity: Melissa J. Brown's Is Taiwan Chinese?», iir.nccu.edu.tw (Institute of International Relations) 40: ss. 454–458, , , arkivert fra originalen on 27. juli 2011, https://web.archive.org/web/20110727162922/http://iir.nccu.edu.tw/attachments/journal/add/4/40-0304-12-2-6.pdf «Arkivert kopi» (PDF). Arkivert fra originalen (PDF) 27. juli 2011. Besøkt 21. januar 2020.
- ^ «Hakka culture GuangdongCulture». Newsgd.com. Arkivert fra originalen 21. januar 2015. Besøkt 15. januar 2015.