Liste over nobelprisvinnere i fysikk
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/6e/AlfredNobel_adjusted.jpg/250px-AlfredNobel_adjusted.jpg)
Liste over nobelprisvinnere i fysikk er en liste over alle personer som har mottatt prisen siden den første tildelingen i 1901. Nobelprisen i fysikk tildeles årlig av Kungliga Vetenskapsakademien i Stockholm til forskere i de ulike feltene i fysikk. Prisen er én av fem Nobelpriser etablert av Alfred Nobels testament fra 1895 som tildeles for fremragende bidrag innen fysikk, kjemi, litteratur, fred og fysiologi/medisin.[1][a] Som oppgitt i Nobels testamente, blir prisen administrert av Nobelstiftelsen og tildelt av en komite som består av fem medlemmer valgt av Kungliga Vetenskapsakademien.[2]
Den første Nobelprisen i fysikk ble tildelt Wilhelm Conrad Röntgen fra Tyskland i 1901. Hver mottaker mottar en medalje, et diplom og en pengesum som har variert gjennom årene.[3] I 1901 mottok Röntgen 150 782 svenske kroner, som tilsvarer ca. 7 730 000 svenske kroner i desember 2007. I 2008 ble prisen tildelt Makoto Kobayashi, Toshihide Maskawa og Yoichiro Nambu, som delte prispengene på 10 000 000 svenske kroner.[4] Prisen blir tildelt i Stockholm under en årlig seremoni den 10. desember, årsdagen for Nobels død i 1896.[5]
John Bardeen er den eneste mottakeren som har blitt tildelt prisen to ganger – i 1956 og 1972 – mens Marie Curie var den første som ble tildelt prisen i to fag – fysikk i 1903 og kjemi i 1911. William Lawrence Bragg ble den yngste nobelprisvinneren gjennom tidene da han ble tildelt prisen i 1915, i en alder av 25.[6] Raymond Davis jr. ble den eldste da han ble tildelt prisen i 2002, i en alder av 88 år. Fire kvinner har mottatt prisen: Marie Curie (1903), Maria Goeppert-Mayer (1963), Donna Strickland (2018) og Andrea Ghez (2020). Prisen i fysikk har færrest kvinnelige mottakere blant de opprinnelige fem nobelprisene.[7] Per 2023 har prisen blitt tildelt 224 personer, og det har vært seks år hvor Nobelprisen i fysikk ikke har blitt tildelt (1916, 1931, 1934, og 1940–42).
Mottakere
[rediger | rediger kilde]År | Vinnere | Land[b] | Begrunnelse | |
---|---|---|---|---|
1901 | Wilhelm Conrad Röntgen | Tyskland | «i anerkjennelse av de ekstraordinære arbeidene han har gjort ved oppdagelsen av strålingen som senere ble oppkalt etter ham»[8] | |
1902 | ![]() |
Hendrik Antoon Lorentz | Nederland | «i anerkjennelse av de ekstraordinære arbeidene de har utført ved sine undersøkelser av magnetisme i forbindelse med strålingsfenomener»[9] |
![]() |
Pieter Zeeman | Nederland | ||
1903 | ![]() |
Antoine Henri Becquerel | Frankrike | «i anerkjennelse av de ekstraordinære arbeidene han har utført ved hans oppdagelse av spontan radioaktivitet»[10] |
![]() |
Pierre Curie | Frankrike | «i anerkjennelse av de ekstraordinære arbeidene de har utført ved deres felles forskning på strålingsfenomener oppdaget av professor Henri Becquerel»[10] | |
![]() |
Marie Curie | Polen Frankrike | ||
1904 | ![]() |
John William Strutt | Storbritannia | «for hans forskning på tettheten i de viktigste gassene og for oppdagelsen av argon i forbindelse med disse studiene»[11] |
1905 | ![]() |
Philipp von Lenard | Tyskland | «for hans arbeid med katodestråler»[12] |
1906 | ![]() |
Joseph John Thomson | Storbritannia | «i anerkjennelse av den store verdien av hans teoretiske og eksperimentelle undersøkelser på overføring av elektrisitet med gasser»[13] |
1907 | ![]() |
Albert Abraham Michelson | USA | «for hans optiske presisjonsinstrumenter og den spektroskopiske og meteorologiske forskningen utført ved hjelp av disse»[14] |
1908 | ![]() |
Gabriel Lippmann | Frankrike | «for hans måte å gjengi farger fotografisk basert på fenomenet interferens»[15] |
1909 | ![]() |
Guglielmo Marconi | Italia | «i anerkjennelse av deres bidrag til utviklingen av den trådløse telegrafen»[16] |
![]() |
Karl Ferdinand Braun | Tyskland | ||
1910 | ![]() |
Johannes Diderik van der Waals | Nederland | «for hans arbeid med tilstandsligninger for gasser og væsker»[17] |
1911 | ![]() |
Wilhelm Wien | Tyskland | «for hans oppdagelser i forbindelse med lovene om varmeutstråling»[18] |
1912 | ![]() |
Nils Gustaf Dalén | Sverige | «for sin oppfinnelse av automatiske ventiler konstruert for å brukes i kombinasjon med gassakkumulatorer i fyr og bøyer»[19] |
1913 | ![]() |
Heike Kamerlingh-Onnes | Nederland | «for hans forskning på egenskapene til materie ved lave temperaturer, som blant annet ledet til produksjon av flytende helium»[20] |
1914 | ![]() |
Max von Laue | Tyskland | «for oppdagelsen av diffraksjon av røntgenstråler ved krystaller»,[21] et viktig steg innen utviklingen av røntgenspektroskopi |
1915 | ![]() |
William Henry Bragg | Storbritannia | «for innsatsen i analysen av krystallstruktur ved hjelp av røntgenstråling»,[22] et viktig steg innen utviklingen av røntgenspektroskopi |
![]() |
William Lawrence Bragg | Storbritannia | ||
1916 | Ingen tildeling[c] | |||
1917 | ![]() |
Charles Glover Barkla | Storbritannia | «for hans oppdagelse av elementers karakteristiske røntgenstråling»,[23] et viktig skritt i utviklingen av røntgenspektroskopi |
1918 | ![]() |
Max Planck | Tyskland | "i anerkjennelse av de arbeidene han utførte for fysikkens fremgang ved hans oppdagelse av kvanteenergi "[24] |
1919 | ![]() |
Johannes Stark | Tyskland | «for hans oppdagelse av Dopplereffekt i kanalstråler og deling av spektrallinjer i elektriske felt»[25] |
1920 | ![]() |
Charles Édouard Guillaume | Sveits | «i anerkjennelse av de arbeidene han har utført med presisjonsmålinger i fysikk ved hans oppdagelser av uregelmessigheter i nikkel-stål-legeringer»[26] |
1921 | ![]() |
Albert Einstein | Tyskland | «for hans bidrag til teoretisk fysikk, og spesielt for sin oppdagelse av loven om den fotoelektriske effekten»[27] |
1922 | ![]() |
Niels Bohr | Danmark | «for hans bidrag til forskning på atomenes struktur og strålingen som kommer fra dem»[28] |
1923 | ![]() |
Robert Andrews Millikan | USA | «for hans arbeid med den elementære ladningen for elektrisitet og på den fotoelektriske effekten»[29] |
1924 | ![]() |
Manne Siegbahn | Sverige | «for hans funn og forskning innen røntgenspektroskopi»[30] |
1925 | ![]() |
James Franck | Tyskland | «for deres oppdagelse av lovene som regulerer virkningen av et elektron på et atom»[31] |
![]() |
Gustav Hertz | Tyskland | ||
1926 | ![]() |
Jean Baptiste Perrin | Frankrike | «for hans arbeid med den usammenhengende strukturen i materie, og særlig for hans oppdagelse av sedimentær likevekt»[32] |
1927 | ![]() |
Arthur Holly Compton | USA | «for oppdagelsen av effekten oppkalt etter ham»[33] |
![]() |
Charles Thomson Rees Wilson | Storbritannia | «for hans metode for å gjøre banen til elektrisk ladede partikler synlige ved kondensasjon av damp»[33] | |
1928 | ![]() |
Owen Willans Richardson | Storbritannia | «for hans arbeid med det termioniske fenomenet og spesielt for oppdagelsen av loven som er oppkalt etter ham»[34] |
1929 | ![]() |
Louis de Broglie | Frankrike | «for oppdagelsen av elektronets naturlige bølger»[35] |
1930 | Venkata Raman | India | «for sitt arbeid med lysets spredning, og for effekten oppkalt etter ham»[36] | |
1931 | Ingen tildeling[b] | |||
1932 | ![]() |
Werner Heisenberg | Tyskland | «for grunnleggelsen av kvantemekanikk, hvis anvendelse blant annet har ført til oppdagelse av allotropiske former for hydrogen»[37] |
1933 | ![]() |
Erwin Schrödinger | Østerrike | «for oppdagelsen av nye produktive former for atomteori»[38] |
![]() |
Paul Dirac | Storbritannia | ||
1934 | Ingen tildeling[c] | |||
1935 | ![]() |
James Chadwick | Storbritannia | «for oppdagelsen av nøytron»[39] |
1936 | ![]() |
Victor Franz Hess | Østerrike | «for oppdagelsen av kosmisk stråling»[40] |
![]() |
Carl David Anderson | USA | «for oppdagelsen av positron»[40] | |
1937 | ![]() |
Clinton Davisson | USA | «for deres eksperimentelle oppdagelse av elektronavbøyning i krystaller»[41] |
![]() |
George Paget Thomson | Storbritannia | ||
1938 | ![]() |
Enrico Fermi | Italia | «for hans påvisning av eksistensen av nye radioaktive elementer produsert av nøytronbestråling, og for hans relaterte oppdagelse av kjernereaksjoner forårsaket av langsomme nøytroner»[42] |
1939 | ![]() |
Ernest Lawrence | USA | «for oppfinnelsen av syklotronen og for hans fremstilling og forskning på transurane grunnstoffer som syklotronen muliggjorde»[43] |
1940 | Ingen tildeling[d] | |||
1941 | Ingen tildeling[d] | |||
1942 | Ingen tildeling[d] | |||
1943 | ![]() |
Otto Stern | USA | «for hans bidrag til utviklingen av den molekylære strålingsmetoden og hans oppdagelse av det magnetiske momentet til protonet»[44] |
1944 | ![]() |
Isidor Isaac Rabi | USA | «for hans resonansmetode for å ta opp de magnetiske egenskapene til atomkjerner»[45] |
1945 | ![]() |
Wolfgang Pauli | Østerrike | «for oppdagelsen av eksklusjonsprinsippet, også kalt Paulis eksklusjonsprinsipp»[46] |
1946 | ![]() |
Percy Williams Bridgman | USA | «for oppfinnelsen av et apparat for å produsere ekstremt høyt trykk, og for de funn han gjorde innen høytrykkfysikk ved hjelp av dette»[47] |
1947 | ![]() |
Edward Victor Appleton | Storbritannia | «for hans forskning på fysikken i den øvre atmosfæren, og spesielt for oppdagelsen av det såkalte Appleton-laget»[48] |
1948 | ![]() |
Patrick Maynard Stuart Blackett | Storbritannia | «for hans utvikling av Wilsonkammermetoden, og hans etterfølgende oppdagelser innen kjernefysisk og kosmisk stråling»[49] |
1949 | ![]() |
Hideki Yukawa | Japan | «for hans spådom om eksistensen av mesoner på grunnlag av teoretisk arbeid med kjernefysiske krefter»[50] |
1950 | ![]() |
Cecil Powell | Storbritannia | «for hans utvikling av den fotografiske metoden for å studere kjernefysiske prosesser og hans oppdagelser av mesoner ved bruk av denne metoden»[51] |
1951 | ![]() |
John Cockcroft | Storbritannia | «for deres pionerarbeid med omdanning av atomkjerner med kunstig akselererte atompartikler»[52] |
![]() |
Ernest Walton | Irland | ||
1952 | ![]() |
Felix Bloch | USA | «for deres utvikling av nye metoder for kjernemagnetiske presisjonsmålinger og funn i forbindelse med dette»[53] |
![]() |
Edward Mills Purcell | USA | ||
1953 | ![]() |
Frits Zernike | Nederland | «for hans demonstrasjon av kontrastfasemetoden, spesielt for sin oppfinnelse av fasekontrastmikroskopet»[54] |
1954 | ![]() |
Max Born | Storbritannia | «for hans grunnleggende forskning på kvantemekanikk, spesielt for hans statistiske tolkning av bølgefunksjonen»[55] |
![]() |
Walther Bothe | Vest-Tyskland | «for koinsidensmetoden og hans oppdagelser gjort derav»[55] | |
1955 | ![]() |
Willis Eugene Lamb | USA | «for hans oppdagelser vedrørende finstrukturen i hydrogenets spektrum»[56] |
![]() |
Polykarp Kusch | USA | «for hans presisjonsmålinger av elektronenes magnetiske moment»[56] | |
1956 | ![]() |
John Bardeen | USA | «for deres forskning på halvledere og deres oppdagelser av transistoreffekten»[57] |
![]() |
Walter Houser Brattain | USA | ||
![]() |
William Shockley | USA | ||
1957 | ![]() |
Tsung-Dao Lee | Folkerepublikken Kina | «for deres gjennombrytende undersøkelse av den såkalte paritetlovene som hadde ledet til viktig oppdagelser om elementærpartikler»[58] |
![]() |
Chen Ning Yang | Folkerepublikken Kina | ||
1958 | ![]() |
Pavel Tsjerenkov | Sovjetunionen | «for oppdagelsen og tolkningen av Tsjerenkoveffekten»[59] |
![]() |
Ilja M. Frank | Sovjetunionen | ||
![]() |
Igor Tamm | Sovjetunionen | ||
1959 | ![]() |
Owen Chamberlain | USA | «for deres oppdagelse av antiproton»[60] |
![]() |
Emilio Segrè | Italia | ||
1960 | ![]() |
Donald Arthur Glaser | USA | «for oppfinnelsen av boblekammeret»[61] |
1961 | ![]() |
Robert Hofstadter | USA | «for hans banebrytende forskning på elektronspredning i atomkjerner og for hans oppnådde oppdagelser av nukleonets struktur»[62] |
![]() |
Rudolf Mößbauer | Vest-Tyskland | «for hans forskning på resonansabsorpsjon av gammastråling og hans funn i forbindelse med effekten om bærer hans navn»[62] | |
1962 | ![]() |
Lev Davidovich Landau | Sovjetunionen | «for hans banebrytende teorier for kondenserte fasers fysikk, spesielt flytende helium»[63] |
1963 | ![]() |
Eugene Paul Wigner | USA | «for hans bidrag til teorien om atomkjerner og elementærpartikler, spesielt gjennom oppdagelse og anvendelse av grunnleggende symmetriprinsipper»[64] |
![]() |
Maria Goeppert-Mayer | USA | «for deres oppdagelser av atomkjernenes skallstruktur»[64] | |
![]() |
J. Hans D. Jensen | Vest-Tyskland | ||
1964 | ![]() |
Nikolaj Basov | Sovjetunionen | «for grunnleggende arbeid innen kvanteelektronikk, som har ført til bygging av oscillatorer og forsterkere basert på maser-laser-prinsippet»[65] |
![]() |
Aleksandr Prokhorov | Sovjetunionen | ||
![]() |
Charles Hard Townes | USA | ||
1965 | ![]() |
Richard Phillips Feynman | USA | «for deres grunnleggende arbeid i kvanteelektrodynamikk, med dyptgående konsekvenser for elementærpartikkelfysikken»[66] |
![]() |
Julian Seymour Schwinger | USA | ||
![]() |
Sin-Itiro Tomonaga | Japan | ||
1966 | ![]() |
Alfred Kastler | Frankrike | «for oppdagelsen og utviklingen av optiske metoder for å studere Hertzian-resonanser i atomer»[67] |
1967 | ![]() |
Hans Albrecht Bethe | USA | «for hans bidrag til teorien om kjernefysiske reaksjoner, spesielt hans oppdagelser om energiproduksjon i stjerner»[68] |
1968 | ![]() |
Luis Alvarez | USA | «for hans avgjørende bidrag til elementær partikkelfysikk, spesielt oppdagelsen av et stort antall resonanstilstander muliggjort gjennom utvikling av teknikken med å bruke hydrogenboblekammer og dataanalyser»[69] |
1969 | ![]() |
Murray Gell-Mann | USA | «for hans bidrag og oppdagelser vedrørende klassifisering av elementærpartikler og deres vekselvirkninger»[70] |
1970 | ![]() |
Hannes Olof Gösta Alfvén | Sverige | «for hans grunnleggende arbeid og oppdagelser innen magnetohydrodynamikken med fruktbare anvendelser innen ulike områder av plasmafysikken»[71] |
![]() |
Louis Néel | Frankrike | «for hans grunnleggende arbeid og oppdagelser innen antiferromagnetisme og ferrimagnetisme som har ledet til viktige tillegg til faststoffysikken»[71] | |
1971 | ![]() |
Dennis Gabor | Storbritannia | «for hans oppfinnelse og utvikling av holografiske metoden»[72] |
1972 | ![]() |
John Bardeen | USA | «for deres felles utvikling av teorien om superledning, mest kjent som BCS-teori»[73] |
![]() |
Leon Neil Cooper | USA | ||
![]() |
John Robert Schrieffer | USA | ||
1973 | ![]() |
Leo Esaki | Japan | «for deres eksperimentelle oppdagelser av tunnelfenomenet i henholdsvis halvledere og superledere»[74] |
![]() |
Ivar Giæver | USA Norge | ||
![]() |
Brian David Josephson | Storbritannia | «for hans teoretiske forutsigelser av egenskapene til en superstrøm gjennom en tunnelbarriere, spesielt de fenomenene som allment benevnes Josephson-effekt»[74] | |
1974 | Martin Ryle | Storbritannia | «for banebrytende arbeider innen radioastrofysikken: Ryle for sine observasjoner og oppfinnelser, særskilt apertursynteseteknikken, og Hewish for sin innsats ved oppdagelsen av pulsarene.»[75] | |
Antony Hewish | Storbritannia | |||
1975 | ![]() |
Aage Niels Bohr | Danmark | «for oppdagelsen av forbindelsen mellom kollektive bevegelser og partikkelbevegelser i atomkjerner, samt den derpå baserte utviklingen av teorien for atomkjernens struktur»[76] |
![]() |
Ben Roy Mottelson | Danmark | ||
![]() |
Leo James Rainwater | USA | ||
1976 | ![]() |
Burton Richter | USA | «for deres ledende arbeid med oppdagelsen av en tung elementærpartikkel av ny type»[77] |
![]() |
Samuel Chao Chung Ting | USA | ||
1977 | ![]() |
Philip Warren Anderson | USA | «for deres grunnleggende teoretiske arbeid med elektronisk struktur i magnetiske og uordnede systemer[78] |
![]() |
Nevill Francis Mott | Storbritannia | ||
![]() |
John H. van Vleck | USA | ||
1978 | Pjotr Kapitsa | Sovjetunionen | «for hans grunnleggende oppfinnelser og oppdagelser innen lavtemperaturfysikken»[79] | |
![]() |
Arno Allan Penzias | USA | «for deres oppdagelse av kosmisk mikrobølgebakgrunnsstråling»[79] | |
Robert Woodrow Wilson | USA | |||
1979 | ![]() |
Sheldon Lee Glashow | USA | «for deres bidrag til teorien om forenlig svak og elektromagnetiske vekselvirkninger mellom elementærpartikler, deriblant forutsigelsen av den svake nøytrale strømmen»[80] |
![]() |
Abdus Salam | Pakistan | ||
![]() |
Steven Weinberg | USA | ||
1980 | ![]() |
James Watson Cronin | USA | «for oppdagelsen av brudd mot grunnleggende symmetriprinsipper i nøytrale K-mesoners henfall»[81] |
![]() |
Val Logsdon Fitch | USA | ||
1981 | ![]() |
Nicolaas Bloembergen | USA | «for deres bidrag til utviklingen av laserspektroskopien»[82] |
![]() |
Arthur Leonard Schawlow | USA | ||
![]() |
Kai Manne Börje Siegbahn | Sverige | «for hans bidrag til utviklingen av den høyoppløselige elektronspektroskopien»[82] | |
1982 | Kenneth G. Wilson | USA | «for sin teori for kritiske fenomen ved faseoverganger»[83] | |
1983 | ![]() |
Subramanyan Chandrasekhar | USA | «for hans teoretiske studier av de fysikalske prosessene, som er av betydning for stjernenes struktur og utvikling»[84] |
![]() |
William Alfred Fowler | USA | «for hans teoretiske og eksperimentelle studier av kjernereaksjoner, som er av betydning for de kjemiske elementenes dannelse i universet»[84] | |
1984 | ![]() |
Carlo Rubbia | Italia | «for deres avgjørende bidrag til det store prosjektet, som førte til oppdagelsen av feltpartiklene W og Z, formidlere av svak vekselvirkning»[85] |
![]() |
Simon van der Meer | Nederland | ||
1985 | ![]() |
Klaus von Klitzing | Vest-Tyskland | «for oppdagelsen av kvante Hall-effekten»[86] |
1986 | Ernst Ruska | Vest-Tyskland | «for hans grunnleggende elektronoptiske arbeid, og for konstruksjon av det første elektronmikroskopet»[87] | |
![]() |
Gerd Binnig | Vest-Tyskland | «for deres konstruksjon av scanning tunneling mikroskop»»[87] | |
![]() |
Heinrich Rohrer | Sveits | ||
1987 | ![]() |
Johannes Georg Bednorz | Vest-Tyskland | «for deres viktige gjennombrudd i oppdagelsen av superledning i keramiske materialer»[88] |
![]() |
Karl Alexander Müller | Sveits | ||
1988 | ![]() |
Leon Max Lederman | USA | «for metoden med nøytrinostråler og påvisningen av leptonenes dobbeltstruktur gjennom oppdagelsen av myonnøytrino»[89] |
Melvin Schwartz | USA | |||
Jack Steinberger | USA | |||
1989 | ![]() |
Norman Foster Ramsey jr. | USA | «for oppfinnelsen av metoder med separerte oscillerende felt og dens anvendelse i hydrogenmaser og andre atomklokker»[90] |
Hans Georg Dehmelt | USA | «for utviklingen av ionefelleteknikken»[90] | ||
Wolfgang Paul | Vest-Tyskland | |||
1990 | ![]() |
Jerome I. Friedman | USA | "for deres banebrytende forskning på sterk uelastisk spredning av elektroner mot protoner og bundne nøytroner, som spilte en avgjørende rolle i utviklingen av kvarkmodellen innen partikkelfysikken[91] |
![]() |
Henry Way Kendall | USA | ||
![]() |
Richard E. Taylor | Canada | ||
1991 | ![]() |
Pierre-Gilles de Gennes | Frankrike | «for oppdagelsen av at metoden som er utviklet for å studere rekkefølgefenomener i enkle systemer, kan generaliseres til mer komplekse former for materie, spesielt flytende krystaller og polymerer»[92] |
1992 | Georges Charpak | Frankrike | «for oppfinnelsen og utviklingen av partikkeldetektorer, spesielt flertrådsproporsjonalkammeret»[93] | |
1993 | ![]() |
Russell Alan Hulse | USA | «for oppdagelsen av en ny type pulsarer, en oppdagelse som åpnet opp nye muligheter for studier av gravitasjon»[94] |
![]() |
Joseph Hooton Taylor jr. | USA | ||
1994 | ![]() |
Bertram Brockhouse | Canada | «for utviklingen av nøytronspektroskopi, og for banebrytende bidrag til utviklingen av nøytronspredning for studier av kondenserte faser»[95] |
![]() |
Clifford Glenwood Shull | USA | «for utviklingen av teknikker for nøytrondiffraksjon, og for banebrytende bidrag til utviklingen av nøytronspredning for studier av kondenserte faser»[95] | |
1995 | ![]() |
Martin L. Perl | USA | «for oppdagelsen av tau, og for banebrytende bidrag til leptonfysikk»[96] |
![]() |
Frederick Reines | USA | «for påvisningen av nøytrinoet, og for banebrytende bidrag til leptonfysikk»[96] | |
1996 | ![]() |
David M. Lee | USA | «for deres oppdagelse av superfluiditet i helium-3»[97] |
![]() |
Douglas D. Osheroff | USA | ||
![]() |
Robert Coleman Richardson | USA | ||
1997 | ![]() |
Steven Chu | USA | «for utviklingen av metoder for å kjøle og fange atomer med laserlys»[98] |
Claude Cohen-Tannoudji | Frankrike | |||
![]() |
William Daniel Phillips | USA | ||
1998 | ![]() |
Robert B. Laughlin | USA | «for deres oppdagelser av en ny form for kvantevæske med fraksjonelt ladde eksitasjoner»[99] |
![]() |
Horst Ludwig Störmer | Tyskland | ||
Daniel Chee Tsui | USA | |||
1999 | ![]() |
Gerardus 't Hooft | Nederland | «for klargjøringen av kvantestrukturen i elektrosvake vekselvirkninger i fysikken»[100] |
![]() |
Martinus J.G. Veltman | Nederland | ||
2000 | ![]() |
Zjores Alfjorov | Russland | «for utvikling av halvlederheterostrukturer brukt i høyhastighets- og optoelektronikk»[101] |
![]() |
Herbert Kroemer | Tyskland | ||
![]() |
Jack St. Clair Kilby | USA | «for hans del i oppfinnelsen av den integrerte kretsen»[101] | |
2001 | ![]() |
Eric Allin Cornell | USA | «for oppnåelser av Bose-Einstein-kondensasjon i fortynnede gasser av alkaliatomer, og for tidlige grunnleggende studier av egenskapene til kondensater»[102] |
![]() |
Carl Edwin Wieman | USA | ||
![]() |
Wolfgang Ketterle | Tyskland | ||
2002 | ![]() |
Raymond Davis jr. | USA | «for banebrytende bidrag til astrofysikken, spesielt for påvisningen av kosmiske nøytroner»[103] |
![]() |
Masatoshi Koshiba | Japan | ||
![]() |
Riccardo Giacconi | USA | «for banebrytende bidrag til astrofysikken, som har ledet til oppdagelsen av kosmiske røntgenkilder»[103] | |
2003 | ![]() |
Aleksej Abrikosov | Russland USA |
«for banebrytende innsats innen teorien for superledere og superfluider»[104] |
![]() |
Vitalij Ginzburg | Russland | ||
![]() |
Anthony James Leggett | Storbritannia USA | ||
2004 | David Gross | USA | «for oppdagelsen av asymptotisk frihet for fargekraften»[105] | |
David Politzer | USA | |||
![]() |
Frank Wilczek | USA | ||
2005 | ![]() |
Roy J. Glauber | USA | «for hans bidrag til kvanteteorien om optisk koherens»[106] |
![]() |
John L. Hall | USA | «for deres bidrag til utviklingen av laser-basert presisjonsspektroskopi, inkludert den optiske frekvenskamteknikken»[106] | |
![]() |
Theodor W. Hänsch | Tyskland | ||
2006 | ![]() |
John C. Mather | USA | «for deres oppdagelse av svarte legemers form og anisotropi i den kosmiske mikrobølgebakgrunnsstrålingen»[107] |
![]() |
George F. Smoot | USA | ||
2007 | ![]() |
Albert Fert | Frankrike | «for oppdagelsen av kjempemagnetoresistans»[108] |
![]() |
Peter Grünberg | Tyskland | ||
2008 | ![]() |
Makoto Kobayashi | Japan | «for oppdagelsen av opprinnelsen til den brutte symmetrien som forutsier eksistensen av minst tre kvarkefamilier i naturen»[109] |
![]() |
Toshihide Maskawa | Japan | ||
![]() |
Yoichiro Nambu | USA | «for oppdagelsen av mekanismene for spontant symmetribrudd i subatomær fysikk»[109] | |
2009 | ![]() |
Charles K. Kao | Hongkong Storbritannia USA |
«for banebrytende oppnåelser innen overføring av lys i fiber for optisk kommunikasjon»[110] |
![]() |
Willard Boyle | Canada USA |
«for oppfinnelsen av en halvlederkrets – CCD-sensor»[110] | |
![]() |
George E. Smith | USA | ||
2010 | ![]() |
Andre Geim | Nederland Russland |
«for deres banebrytende arbeid med todimensjonal grafén»[111] |
![]() |
Konstantin Novoselov | Storbritannia Russland | ||
2011 | ![]() |
Saul Perlmutter | USA | «for å ha oppdaget den akselererende ekspansjonen av universet gjennom observasjoner av fjerntliggende supernovaer»[112] |
![]() |
Adam Riess | USA | ||
![]() |
Brian P. Schmidt | Australia | ||
2012 | ![]() |
Serge Haroche | Frankrike | «for banebrytende eksperimentelle metoder som muliggjør måling og styring av individuelle kvantesystem»[113] |
![]() |
David J. Wineland | USA | ||
2013 | ![]() |
François Englert | Belgia | «for teoretiske bidrag til forståelsen av opprinnelsen til subatomære partiklers masse»[114] |
![]() |
Peter Higgs | Storbritannia | ||
2014 | ![]() |
Isamu Akasaki | Japan | «for oppfinnelsen av effektive blå lysdioder som har muliggjort lyssterke og energisparende hvite lysskilder»[115] |
![]() |
Hiroshi Amano | Japan | ||
![]() |
Shuji Nakamura | USA | ||
2015 | ![]() |
Takaaki Kajita | Japan | «for oppdagelsen av nøytrinooscillasjon, som viser at nøytrinoer har masse»[116] |
![]() |
Arthur B. McDonald | Canada | ||
2016 | ![]() |
David J. Thouless | Storbritannia USA |
«for teoretiske oppdagelser av topologiske faseoverganger og topologiske materiefaser»[117] |
![]() |
F. Duncan M. Haldane | Storbritannia USA | ||
![]() |
John M. Kosterlitz | Storbritannia USA | ||
2017 | ![]() |
Rainer Weiss | USA Tyskland |
«for avgjørende bidrag til LIGO-detektoren og observasjon av gravitasjonsbølger»[118] |
![]() |
Barry C. Barish | USA | ||
![]() |
Kip S. Thorne | USA | ||
2018 | ![]() |
Arthur Ashkin | USA | «for grunnleggende oppfinnelser innen laserfysikk»[119] |
![]() |
Gérard Mourou | Frankrike | ||
![]() |
Donna Strickland | Canada | ||
2019 | ![]() |
James Peebles | Canada-USA | «for teoretiske funn i fysisk kosmologi»[120] |
Michel Mayor | Sveits | «for oppdagelsen av en exoplanet rundt en stjerne som ligner solen.»[120] | ||
![]() |
Didier Queloz | Sveits | ||
2020 | ![]() |
Roger Penrose | Storbritannia | «for oppdagelsen av at dannelsen av sorte hull er en robust prediksjon av den generelle relativitetsteorien»[121] |
![]() |
Reinhard Genzel | Tyskland | «for oppdagelsen av et supermassivt kompakt objekt i sentrum av vår galakse»[121] | |
Andrea M. Ghez | USA | |||
2021 | ![]() |
Syukuro Manabe | Japan USA |
«for banebrytende bidrag til vår forståelse av komplekse fysiske systemer»[122] |
Klaus Hasselmann | Tyskland | |||
![]() |
Giorgio Parisi | Italia | ||
2022 | ![]() |
Alain Aspect | Frankrike | «for eksperimenter med sammenfiltrede fotoner, som fastslår brudd på Bell-ulikheter og banebrytende kvanteinformasjonsvitenskap»[123] |
![]() |
John Clauser | USA | ||
![]() |
Anton Zeilinger | Østerrike | ||
2023 | Pierre Agostini | Frankrike | «for eksperimentelle metoder som genererer attosekundpulser av lys til studier av elektrondynamikk i materie»[124] | |
![]() |
Ferenc Krausz | Ungarn | ||
Anne L’Huillier | Frankrike |
Noter
[rediger | rediger kilde]- ^ «Nobelprisen i økonomi» ble ikke etablert av Alfred Nobels testamente, men av Sveriges Riksbank til minne om Alfred Nobel.
- ^ a b Informasjonen i kolonnen om landet er ifølge nobelprize.org, det offisielle nettstedet for Nobelstiftelsen. Denne informasjonen er ikke nødvendigvis tilsvarende mottakerens fødested eller statsborgerskap.
- ^ a b Prisen gikk i sin helhet tilbake til fysikkfondet.
- ^ a b c Prisen ble delt med 1/3 til hovedfondet og 2/3 til fysikkfondet.
Referanser
[rediger | rediger kilde]- ^ «Alfred Nobel – The Man Behind the Nobel Prize» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize Awarders» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize Amounts» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize Award Ceremonies» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobel Laureates Facts» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Women Nobel Laureates» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1901» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1902» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ a b «The Nobel Prize in Physics 1903» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1904» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1905» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1906» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1907» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1908» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1909» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1910» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1911» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1912» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1913» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1914» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1915» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1917» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1918» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1919» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1920» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1921» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1922» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1923» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1924» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1925» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1926» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ a b «The Nobel Prize in Physics 1927» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1928» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1929» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1930» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1932» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1933» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1935» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ a b «The Nobel Prize in Physics 1936» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1937» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1938» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1939» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1943» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1944» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1945» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1946» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1947» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1948» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1949» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1950» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1951» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1952» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1953» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ a b «The Nobel Prize in Physics 1954» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ a b «The Nobel Prize in Physics 1955» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1956» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1957» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1958» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1959» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1960» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ a b «The Nobel Prize in Physics 1961» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1962» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ a b «The Nobel Prize in Physics 1963» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1964» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1965» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1966» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1967» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1968» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1969» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ a b «The Nobel Prize in Physics 1970» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1971» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1972» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ a b «The Nobel Prize in Physics 1973» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1974» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1975» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1976» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1977» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ a b «The Nobel Prize in Physics 1978» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1979» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1980» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ a b «The Nobel Prize in Physics 1981» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1982» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ a b «The Nobel Prize in Physics 1983» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1984» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1985» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ a b «The Nobel Prize in Physics 1986» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1987» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1988» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ a b «The Nobel Prize in Physics 1989» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1990» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1991» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1992» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1993» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ a b «The Nobel Prize in Physics 1994» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ a b «The Nobel Prize in Physics 1995» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1996» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1997» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1998» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 1999» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ a b «The Nobel Prize in Physics 1900» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 2001» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ a b «The Nobel Prize in Physics 2002» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 2003» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 2004» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ a b «The Nobel Prize in Physics 2005» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 2006» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 2007» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ a b «The Nobel Prize in Physics 2008» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ a b «The Nobel Prize in Physics 2009» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 2010» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 5. oktober 2010.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 2011» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 4. oktober 2011.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 2012» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 5. oktober 2015.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 2013» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 5. oktober 2015.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 2014» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 5. oktober 2015.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 2015» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 6. oktober 2015.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 2016» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 7. oktober 2016.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 2017» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 3. oktober 2017.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 2018» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 2. oktober 2018.
- ^ a b «The Nobel Prize in Physics 2019» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 8. oktober 2019.
- ^ a b «The Nobel Prize in Physics 2020» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 6. oktober 2020.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 2021» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 5. oktober 2021.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 2022» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 5. oktober 2022.
- ^ «The Nobel Prize in Physics 2023» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 3. oktober 2023.
Eksterne lenker
[rediger | rediger kilde]- (en) Nobel laureates in Physics – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
- «All Nobel Laureates in Physics» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- «Nobel Prize winners by category (physics)» (engelsk). Encyclopædia Britannica. Besøkt 10. juli 2010.
- Offisiell nettside for Kungliga Vetenskapsakademien Arkivert 16. desember 2008 hos Wayback Machine.
- Offisiell nettside for Nobelstiftelsen