MÁV 10 sorozat
MÁV 10 sorozat | |
![]() | |
MÁV MI. osztály MÁV 10 sorozat | |
Pályaszám | |
10,001–002 | |
Általános adatok | |
Gyártó | MÁV Éfm, Budapest |
Gyártásban | 1908 |
Selejtezés | 1952 |
Darabszám | 2 db |
Műszaki adatok | |
Nyomtávolság | 1435 mm |
Hajtókerék-átmérő | 1180 mm |
Futókerék-átmérő | 1180 mm |
Engedélyezett legnagyobb sebesség | 60 km/h |
Ütközők közötti hossz | 7974 mm |
Magasság | 4000 mm |
Szélesség | 2900 mm |
Teljes tengelytávolság | 5 300 mm |
Szolgálati tömeg | 23,5 t |
Legnagyobb tengelyterhelés | 12 tonna |
Sebességmérő | Heusinger-Walschaert |
Fékek | |
Típusa | légnyomásos fék |
Vonatfűtés | gőzfűtés |
Legkisebb pályaívsugár | 160/100[1] m |
Gőzvontatás | |
Jelleg | A1–n2vt |
Hengerek | |
Száma | 2 |
Nagynyomású henger(ek) átmérője | 235 mm |
Kisnyomású henger(ek) átmérője | 360 mm |
Dugattyú lökethossza | 420 mm |
Gőznyomás | 16 at |
Tűzcsövek | |
Száma | 85 |
Belső/külső átmérője | 46,5/52 mm |
Hossza | 2 000 mm |
Rostélyfelület | 0,86 m² |
Sugárzó fűtőfelület | 5,6 m² |
Forrfelület | 33,15 m² |
Teljesítmény | 265 LE |
Gépezeti vonóerő | 1840 kg |
Tapadósúlyból számított vonóerő | 18 050 N |
Vízkészlet | 2 m³ |
Tüzelőanyag-készlet | 1 t |
Sablon • Wikidata • Segítség |
A MÁV 10 sorozat egy magyar A1 tengelyelrendezésű szertartályos gőzmozdony sorozat volt. A MÁV Északi Főműhely építette 1908-ban.
Története
[szerkesztés]Az elsősorban a mozdonyok javításával foglalkozó MÁV Északi Főműhely 1908-ban megépítette két darab kéttengelyes kismozdonyát. A MÁV az átvétel után az akkor érvényes számozási rendszerében az MI osztályt, és a 100001-10002 pályaszámokat adta a járműveknek, majd azokat Csap, illetve Békéscsaba fűtőházaknál üzembe helyezte.
A mozdonyok a Monarchiában ekkor kötelező módon hadijelet is kaptak, mely a típus esetén volt.
A rövid időn belül bevezetett 1911-es átszámozások során a két mozdony megkapta az új 10-es sorozatot és azon belül a 001 és 002-es pályaszámot. Az első világháborút itthon vészelték át, és felváltva Debrecenben, Püspökladányban, Hatvanban, illetve Békéscsabán szolgáltak elsősorban könnyű személyvonati fordában.
A második világháború és azt követő mozdonyhiány rövid időre Budapestre vetette a két kis mozdonyt. Mindkettő erősen lefosztott állapotban előbb a Keletiben, Rákoson, majd Békéscsabán várta sorsa jobbra fordulását. Végül kis teljesítményük, korszerűtlen jellegük miatt a felújítás helyett 1952-ben leselejtezték.
Műszaki leírás
[szerkesztés]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2f/MAV_10_sor.jpg/200px-MAV_10_sor.jpg)
A megépített jármű egy A1 tengelyelrendezésű, azaz egy hajtott- és egy futótengellyel rendelkező normálnyomközű szertartányos mozdony volt. A 2070 mm magasan elhelyezett Brotán rendszerű kazán 0,86 m² rostélyfelülettel és 33,15 m² összes fűtőfelülettel 16 atm. maximális gőznyomást tudott előállítani. A Clench-féle gőzszárítóval javított nedves gőz az ú.n. kompaund gépezetet táplálta, melynek vezérlését Heusinger vezérművel oldották meg. Az egyik gőzhenger belső átmérője 235 mm, a másiké 360 mm volt. A gépezet a mozdony első kerekeit hajtotta, amelyek külső átmérője újszerű állapotban a hátsó kerekekkel azonosan 1180 mm volt. Mivel a kis mozdonyt személyvonati szolgálatra tervezték, ezért azt ellátták olyan – akkoriban extrának is nevezhető dolgokkal – mint légfék, gőzfűtési berendezés és Haushalter-féle sebességmérő óra. Szolgálatkész állapotban 2 m³ vizet és 1 tonna szenet vihetett magával, így kiszerelve a legnagyobb tengelynyomása 12 tonnát mutatott. Egyszerű felépítése ellenére nem vált be a típus, ugyanakkor a Főműhely mozdonyépítési törekvéseit nem szabad figyelmen kívül hagyni.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Nyílt vonalon / iparvágányon
Irodalom
[szerkesztés]- Villányi György. Gőzmotorkocsik és kismozdonyok. Magyar Államvasutak Rt. (1996)
- Magyar Vasúttörténet: 1900-tól 1914-ig (4. kötet). Közlekedési Dokumentációs Kft. ISBN 963-552-314-9 (A teljes sorozat: ISBN 963-552-311-4) (1997)
- Villányi György. A Magyar Államvasutak vontatójárműveinek jelölési- és pályaszámrendszerei., Vasúthistória Évkönyv 1993