Karoten
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/07/BetaCarotene-3d.png/350px-BetaCarotene-3d.png)
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9e/CarrotDiversityLg.jpg/250px-CarrotDiversityLg.jpg)
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/97/Lesser-flamingos.jpg/250px-Lesser-flamingos.jpg)
Termin karoten (karotin, od lat. carota, ili karot[1]) se koristi za nekoliko srodnih nezasićenih ugljovodoničnih supstanci sa formulom C40Hx, koje sintetišu biljke. Karoten je narandžasti fotosintetički pigment koji je značajan za fotosintezu. Svi karoteni su obojeni. Oni su odgovorni za narandžastu boju šargarepa, kao i za boju mnogih vrsta voća i povrća (na primer, krompira i dinja). Karoteni su takođe odgovorni za naradžaste (mada ne za sve žute) boje suvog lišća. Oni takođe (u nižim koncentracijama) utiču na žutu boju mlečne masti i putera. Omnivorne životinjske vrste koje su relativno loši pretvarači obojenih prehrambenih karotenoida u bezbojne retinoide imaju žuto obojenu telesnu mast, što je posledica karotenoidnog zadžavanja.
Karoteni doprinose fotosintezi putem prenosa svetlosne energije koju oni apsorbuju od hlorofila. Oni takođe štite biljna tkiva tako što pomažu apsorbciju energije sa singletnog kiseonika, pobuđene forme kiseonika O2 koja se formiraju tokom fotosinteze.
Životinjske vrste se međusobno razlikuju u znatnoj meri u pogledu sposobnosti konvertovanja karotenoida koji sadrže retinil (beta-jonon) do retinala. Mesožderi ih generalno slabo konvertuju jer nemaju
- ↑ Mosby’s Medical, Nursing and Allied Health Dictionary, Fourth Edition, Mosby-Year Book 1994, p. 273
- ↑ Green AS, Tang G, Lango J, Klasing KC, Fascetti AJ (2011). „Domestic cats convert ((2) H(8))-
β -carotene to ((2) H(4))-retinol following a single oral dose”. Journal of Animal Physiology and Animal Nutrition: no. DOI:10.1111/j.1439-0396.2011.01196.x. PMID 21797934.