Go-Sai
Go-Sai | |
---|---|
![]() | |
Narození | 1. ledna 1638 Kjóto |
Úmrtí | 22. března 1685 (ve věku 47 let) Kjóto |
Pohřben | Cuki no wa no misasagi |
Potomci | Osahito Hačidžó, Jukihito Arisugawa, Kóben, Naohito Hačidžó, Rihó a Mašiko |
Otec | Go-Mizunó |
Matka | Takako Kušige |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Go-Sai (japonsky
Císař Go-Sai vládl v období od roku 1655 do roku 1663.[2]
Životopis
[editovat | editovat zdroj]Před nástupem na Chryzantémový trůn bylo jeho osobní jméno (imina) Nagahito (
Princ Nagahito nastoupil na Chryzantémový trůn, poté co jeho nevlastní bratr zemřel. Období jeho vlády se shoduje s roky rozvoje Tokugawského šógunátu, v jehož čele stál v té době Iemicu Tokugawa. Go-Saiův nástup na trůn byl zamýšlen jako regentství do doby, než bude jeho mladší bratr princ Satohito (識仁
Události za Go-Saiova života
[editovat | editovat zdroj]Císařský princ Nagahito, jenž se stal posmrtně známý jako císař Go-Sai, se narodil 1. ledna roku 1638.[4]
Smrt císaře Go-Kómjóa 5. ledna 1655 si vyžádala, aby na trůn usedl princ Nagahito. Tak začalo osmileté panování císaře Go-Saie.[4]
V roce 1655 přibyl do Japonska nový vyslanec korejského krále.[2]
Dne 2. března 1657 vypukl v Edu rozsáhlý požár Meireki (
Roku 1659 začala v Edu výstavba mostu Rjógoku (Rjógokubaši).[2]
Požár v roce 1661 zcela zničil Kjótský císařský palác. Vážně poškozena ohněm byla rovněž Vnější svatyně neboli Gekú Svatyně Ise ve městě Jamada.[3]
Zemětřesení, které otřáslo městem Kjóto 20. března 1662, zničilo hrobku Hidejošiho Tojotomiho.[2]
Císař Go-Sai se ve věku 25 let vzdal 5. března 1663, po 8 letech vlády, trůnu,[4] aby na něj mohl nastoupit jeho mladší bratr Satohito, jenž vešel ve známost jako císař Reigen.[2]
Po své abdikaci se Go-sai věnoval literatuře a zanechal po sobě řadu knih včetně Sbírky Vody a Slunce (Suiničišú
Vzhledem k řadě velkých požárů během jeho vlády (mimo jiné požár ve svatyni Ise, požár Ósackého hradu, požár Kjótského císařského paláce a požár Meireki), velkého zemětřesení a opakovaných povodní mnozí lidé císaře haněli a prohlašovali o něm, že mu chybí mravní čistota.
Když bývalý císař 22. března 1685 zemřel ve věku 47 let,[4] objevila se prý na noční obloze velká kometa.[2]
Císař Go-Sai je uložen v císařském mauzoleu Cuki no wa no misasagi, které se nachází v chrámu Sennjúdži v kjótské čtvrti Higašijama-ku. Jsou zde rovněž uloženi jeho bezprostřední předchůdci císař Go-Mizunó, císařovna Meišó a císař Go-Kómjó a také jeho následovníci, císařové Reigen, Higašijama, Nakamikado, Sakuramači, Momozono, císařovna Go-Sakuramači a císař Go-Momozono.[3]
Rodina
[editovat | editovat zdroj]Císař Go-Sai žil se svou rodinou ve vnitřním paláci dairi císařského paláce Heian ve městě Heian-kjó. Tuto rodinu tvořilo přinejmenším 11 synů a 17 dcer, z nichž nikdo neusedl na Chryzantémový trůn.[3]
Reference
[editovat | editovat zdroj]V tomto článku byl použit překlad textu z článku Emperor Go-Sai na anglické Wikipedii.
- ↑ Imperial Household Agency (Kunaichō):
雄略天皇 (21); retrieved 2013-8-28. - ↑ a b c d e f g h Titsingh, Isaac. (1834). Nihon Ōdai Ichiran; ou, Annales des empereurs du Japon. Paris: Royal Asiatic Society, Oriental Translation Fund of Great Britain and Ireland. OCLC 5850691 (francouzsky)
- ↑ a b c d e f g Ponsonby-Fane, Richard Arthur Brabazon. (1959). The Imperial House of Japan. Kyoto: Ponsonby Memorial Society. OCLC 194887
- ↑ a b c d Meyer, Eva-Maria. (1999). Japans Kaiserhof in der Edo-Zeit, p. 186.
- ↑ Blusse, Leonard & Cynthia Vaillé (2005). The Deshima Dagregisters, Volume XII 1650–1660. Leiden
Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu Go-Sai na Wikimedia Commons
Japonští císaři | ||
---|---|---|
Předchůdce: Go-Kómjó |
1655–1663 Go-Sai |
Nástupce: Reigen |