Kandzsi
Kandzsi | |
![]() | |
Kandzsi a „manga” szóra az 1798-as Évszakos járókelőből (japánul [Siki no Jukikai]). Készítői Szantó Kjóden és Kitao Sigemasza | |
Típus | logografikus |
Nyelvek | japán |
Időszak | i. sz. 4. századtól napjainkig |
Irány | régen: fentről lefele, jobbról balra ma: (többnyire, de nem kizárólag) vízszintesen balról jobbra |
Rokon írásrendszerek | kínai írás |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Kandzsi témájú médiaállományokat. |
A kandzsik (
A kandzsik száma
[szerkesztés]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/17/2230_jap%C3%A1n_kandzsi.png/220px-2230_jap%C3%A1n_kandzsi.png)
A használatban lévő kandzsik és olvasataik száma évszázadokon keresztül egyre nőtt. Az 1800-as években, a Meidzsi-restauráció után a kormány első ízben egyszerűsítette az írásrendszert. Az 1946-os írásreform során számos kandzsit egyszerűsítettek, egységes szabályokat iktattak be a kandzsik írására, valamint meghatározták a kiadványokban használható 1850 kandzsit (tójó kandzsi) és további 284 személynévben előforduló kandzsit (dzsinmeijó). Az általános iskolában ebből 881 tanítását tették kötelezővé (kjóiku kandzsi), majd 1981-ben 996-ra emelték a számukat, 1992-ben pedig 1006-ra.[1][2]
Az 1981-es átdolgozott javaslat szerint a tójó kandzsik száma 1945-re változott (dzsójó kandzsi), 2010 óta pedig a japán iskolákban a 9. osztály végére már 2136-ot kell ismerni.[3]
A japán írás azonban ennél jóval több kandzsit tartalmaz, az úgynevezett kandzsi kentei (
A kandzsik fajtái eredetük szerint
[szerkesztés]Az írásjegyek 6 csoportba sorolhatók, ebből négy a keletkezésre, kettő a használatra vonatkozik:
象形 文字 sókei modzsi: a jelentést egyszerűen ábrázoló, piktografikus írásjegyek. Pl.:木 ki „fa”,山 jama „hegy”.指事 文字 sidzsi modzsi: ideografikus, elvont fogalmat ábrázoló írásjegyek. Pl.:上 ue „fent”,下 sita „lent”.会意 文字 kaii modzsi: a jelentésre több elem összetételével utal. Pl.:森 mori erdő (három木 „fa”),明 a(kari) „fény” (日 „nap” +月 „hold”).形声 文字 keiszei modzsi: a kandzsi egyik része (elrendezéstől függ, de jellemzően a bal oldali gyök) a jelentésre utal, míg a másik része egy hasonló kiejtésű írásjegy, amely így a kiejtésére utal. A kiejtésbeli hasonlóság vagy megegyezés csak a kínai eredetű olvasatokban fedezhető fel, és azokban sem minden esetben, hiszen több korszakban és területről vették át őket. A kandzsik legnagyobb részét ezzel a módszerrel képezték. Pl.: a鍵 „kulcs” írásjegyében a bal oldali fém gyök mutatja, hogy fémmel kapcsolatos szóra utal, míg a jobb oldala jelzi a kiejtést (ken), amely megegyezik az建 „építés” olvasatával.転注 文字 tencsú modzsi: az írásjegy jelentése bővült. Pl.: a楽 lehet gaku „zene” vagy raku „nyugalom”.仮借 文字 kasa modzsi: az írásjegyet egy másik, hasonló kiejtésű szó írására használják. Pl.: a来 „búza” és a麦 „jön” írásjegyek jelentést cseréltek, így ma a gyakoribb szót írják a kevesebb vonalból álló írásjeggyel.
A kandzsik felépítése
[szerkesztés]Minden kandzsi belefoglalható egy négyzetbe. 214 úgynevezett gyök kombinációiból épülnek fel. Részei lehetnek egymás alá-fölé (pl.:
A gyökök
[szerkesztés]Minden kandzsi felbontható kisebb alkotóelemekre, amelyeket gyököknek neveznek. 214-et tartanak számon belőlük. Minden írásjegynek van egy elsődleges gyöke, és a legtöbb szótárban ez alapján lehet kikeresni.
Vannak olyan gyökök, amelyek önmagukban is alkothatnak írásjegyet,[5] például a
Bizonyos gyökök variánsai, azaz az írásjegyben meghatározott helyen előforduló változatai, az írásjegy oldalán, illetve felső vagy alsó részén formai módosuláson mehetnek át.
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/fd/Kandzsik_fel%C3%A9p%C3%ADt%C3%A9se_2.png/400px-Kandzsik_fel%C3%A9p%C3%ADt%C3%A9se_2.png)
A vonássorrend
[szerkesztés]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/be/%E8%89%B2-order.gif/150px-%E8%89%B2-order.gif)
Az írásjegyek alkotóelemeit rendszerint föntről lefelé, balról jobbra kell írni, valamint azok vonásai is általában ezt a szabályt követik.[6] A vonások sorrendje és iránya fontos, hiszen a kézi írás során a vonalak összefolyhatnak, és ez a szokásostól eltérő vonások esetében nehezen olvasható formát eredményezne.
Manjógana
[szerkesztés]A manjógana (
Manjógana | |||||
---|---|---|---|---|---|
Katakana | シオジカラ | タダコエクレバ | ハクヒノウミ | アサナギシタリ | フネカジモガモ |
Modern | ただ |
||||
Romanizált | Siodzsi kara | tadakoe kureba | Hakuhi no umi | aszanagi sitari | funekadzsi mogamo |
Onjomi olvasaton alapuló kiejtésű a sakuon kana (
Mora | 1 írásjegy, teljes | 1 írásjegy, részleges |
---|---|---|
1 | 以 (い), |
|
2 |
Kunjomi olvasaton alapuló kiejtésű a sakkun kana (
Mora | 1 írásjegy, teljes | 1 írásjegy, részleges | 2 írásjegy | 3 írásjegy |
---|---|---|---|---|
1 | ||||
2 | ||||
3 | 慍 (いかり), |
Olvasatok
[szerkesztés]Egy kandzsinak sok esetben legalább két olvasata van, egy kínai eredetű (onjomi) és egy japán (kunjomi). Egy írásjegynek több onjomi és kunjomi olvasata is lehet. Például a „hold” vagy „hónap” jelentésű
Vannak írásjegyek, amelyeknek csak japán vagy csak kínai eredetű olvasatuk van. Az előbbiek a kokudzsik, amelyek Japánban kínai mintára alkotott írásjegyek.
Az onjomi olvasat
[szerkesztés]Az onjomi (
Az írásjegyek különböző korokban és területekről való átvétele miatt egy kandzsinak több onjomi olvasata is lehet.[8] Ezeket négy csoportra lehet osztani:
A kunjomi olvasat
[szerkesztés]A kunjomi (
A nem kínai eredetű, más idegen nyelvből átvett olvasatok is kunjominak minősülnek, ám ezek száma elenyésző. Ilyen például a
Összetételekben
[szerkesztés]A több kandzsi összetételéből álló szavak (
血液 kecu-eki „vér” (on-on)白熊 siro-kuma „jegesmedve” (kun-kun)金色 kin-iro „arany szín” (on-kun)場所 ba-so „hely” (kun-on)
Vannak több olvasattal rendelkező összetételek is, amelyek között némelyiknek az olvasattól függően a jelentése is különbözhet.
黒白 kurosiro / kokuhaku / kokubjaku „fekete és fehér, jó és rossz”明日 asita / aszu / mjónicsi „holnap” (a jelentésük megegyezik, de a myónicsi a legudvariasabb, míg az asita a leghétköznapibb)一 日 icsinicsi / cuitacsi „egy nap” / „elseje”
Az összetételekben előfordulhat a rendakunak nevezett jelenség, azaz egy írásjegy olvasatának az első morájában bekövetkező mássalhangzó-zöngésedés, a h hang p-re változása, illetve annak megkettőződése, amely esetben kiesik az előtte lévő mora.[9]
- (
小 ko „kicsi” +熊 kuma „medve”)小熊 koguma „medvebocs” - (
金 kin „arany” +髪 hacu „haj”)金髪 kinpacu „szőke haj” - (
出 sucu „kimegy, elmegy” +発 hacu „kibocsátás, indulás”)出発 suppacu „indulás”
Okuriganával
[szerkesztés]Ha egy szó tartalmaz kandzsit és kanát is, a kandzsit követő kanákat (általánosan hiragana) okuriganának (
悲 しむ kana-simu „szomorkodik”悲 しい kana-sii „szomorú”悲 しみ kana-simi „szomorúság”
Mellékneveknél és igéknél az okuriganával írt rész ragozható.
読 む jo-mu „olvas”読 んだ jo-nda „olvasott”嬉 しい ure-sii „boldog”嬉 しかった ure-sikatta „boldog volt”
Azonos kandzsival írt, de eltérő szavaknál megkülönböztető szerepük van.
上 げる a-geru „felemel, ad”上 がる a-garu „felemelkedik”上 る nobo-ru „felmegy, felmászik”
Nem csak a szó végén, hanem kandzsik között is megjelenhet. Ha az okurigana nélkül kunjomi olvasatú összetétel lenne, az okurigana jelöli, hogy az onjomi olvasat használatos, amely akár jelentésében is különbözhet. Amennyiben nem áll fenn az összekeverhetőség veszélye, az okurigana elhagyható.
食 べ物 tabemono,食物 sokumocu „étel”気配 り kikubari „odafigyelés, törődés”,気配 kehai „jel”真 っ暗 /真暗 makkura „koromsötét”
Bár az okuriganával írt szavakat kunjomi olvasattal kell ejteni, előfordul, hogy az onjomi olvasatú kandzsihoz a -szuru / -zuru / -dzsiru, illetve a -sii végződés kapcsolódik, és így alkotnak igét vagy melléknevet.
騒騒 しい /騒々 しい szózósii „zajos”演 じる /演 ずる endzsiru / enzuru „előad, eljátszik”
Speciális összetételek és olvasatok
[szerkesztés]A kandzsik összetételeinek kiejtése vagy jelentése nem mindig követi az azokat alkotó egyes írásjegyek önálló kiejtését vagy jelentését, ilyen eset az atedzsi (
Atedzsinek nevezik, amikor egy több írásjegy kombinációjával írt szóban a felhasznált kandzsik csak a szó kiejtését tükrözik, de a jelentését nem.
- (
出 de „kimegy” +来 ki „jön”)出来 る de-ki-ru „képes valamire” - (
無 mu „nincs” +茶 csa „tea”)無茶 mu-csa „abszurd”
Dzsukudzsikunnak nevezik, amikor az írásjegyek a szó jelentését tükrözik, míg az olvasat ezen írásjegyek olvasatainak nem felel meg.
- (
今 ima / kon / kin „most” +日 hi / ka / nicsi / dzsicu "nap")今日 kjó „ma” - (
海 umi / kai „tenger” +月 cuki / gecu / gacu "hold")海月 kurage „medúza”
Idegen szavak átírása
[szerkesztés]A kana írásjegyek megjelenése előtt az idegen eredetű szavakat kandzsikkal próbálták leírni. Ezek az atedzsik vagy dzsukudzsikunok közé tartoznak,[10] tehát a szó kiejtésén vagy jelentésén alapszanak.
- (
煙 kemuri / en „füst” +草 kusza / szó „fű”)煙草 tabako „cigaretta” (a portugál tabaco szóból) 亜米利加 a-me-ri-ka „Amerika”
A földrajzi területek átiratának egy meghatározott írásjegye (általában a legelső) rövidítésként is használható, illetve összetételekben is megjelenhet az adott területet jelölve.
亜米利加 amerika „Amerika” →米 (eredeti jelentése: „rizs”) Amerika rövidítése仏蘭西 furanszu „Franciaország” →仏 (eredeti jelentése: „Buddha”) Franciaország rövidítése英 吉利 igiriszu „Anglia” →英 →英語 eigo „angol nyelv”亜細亜 adzsia „Ázsia” →亜 →東亜 tóa „Kelet-Ázsia”
Vannak különálló kandzsihoz rendelt szavak is, ezek hivatalosan kunjomi olvasatnak minősülnek.
零 zero „nulla” (angol zero szóból)頁 pédzsi „oldal” (angol page szóból)
Különbségek Kínában és Japánban
[szerkesztés]Kínában és Japánban az írásjegyek jelentésben és formailag is eltérhetnek. Az írásjegy eredeti jelentésétől eltérő jelentésű olvasatok neve kokkun (
Tradicionális kínai | Egyszerűsített kínai | Mai japán | |
---|---|---|---|
Nincs egyszerűsítve egyik nyelvben sem | 悲 | 悲 | 悲 |
Ugyanaz az egyszerűsítés mindkét nyelvben | |||
Csak a kínaiban egyszerűsített | 緊 | 紧 | 緊 |
Csak a japánban egyszerűsített | |||
Eltérő egyszerűsítések a kínaiban és a japánban | 棧 | 栈 | 桟 |
Részben egyszerűsítve a japánban | 驱 |
Kokudzsi
[szerkesztés]Kokudzsinak (
Habár általában csak japán eredetű olvasatok kapcsolódnak hozzájuk, néhánynak onjomi olvasata is van, amely úgy keletkezett, hogy az egyik alkotóelemként használt kandzsi onjomi olvasatát kölcsönözték, például a
Furigana
[szerkesztés]A furigana (más néven rubi vagy yomigana) a kandzsik olvasását megkönnyítő, a szó kiejtését mutató felirat, amelyet általában hiraganával írnak, és vízszintes szöveg esetében az írásjegyek fölött, függőleges szövegnél a jobb oldalukon található. Amennyiben a japán és kínai eredetű olvasatok megkülönböztetendők, a kínai olvasatot katakanával jelölik. Főként gyerekeknek írt könyvekben és nyelvtanulóknak szánt tankönyvekben használatos, azonban az általánostól eltérő kiejtést, illetve a személynevek, helységnevek és ritka kandzsik olvasatát más kiadványokban is feltüntetik.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Z. Máté Judit (2003): 1000 Kanji szótára. Szerzői kiadás, Budapest. VIII. o. ISBN 963 430 563 6
- ↑ Az 1006 kjóiku kandzsi listája (japán nyelven). (Hozzáférés: 2014. február 5.)
- ↑ Nuevos kanji al idioma japonés, ya son 2136. yumeki.org, 2010. december 10. (spanyol nyelven) (Hozzáférés: 2014. január 15.)
- ↑ A kandzsi kentei vizsga hivatalos honlapja (japán nyelven). (Hozzáférés: 2014. január 15.)
- ↑ Z. Máté Judit (2003): 1000 Kanji szótára. Szerzői kiadás, Budapest. X. o. ISBN 963 430 563 6
- ↑ Z. Máté Judit (2003): 1000 Kanji szótára. Szerzői kiadás, Budapest. XII. o. ISBN 963 430 563 6
- ↑ a b The Idea of Writing: Writing Across Borders. BRILL, 170–171. o. (2011. december 9.). ISBN 90-04-21545-X
- ↑ a b Kristen Dexter. „On'yomi And Kun'yomi in Kanji: What's the Difference?”, Tofugu, 2017. szeptember 5. (angol nyelven). (Hozzáférés: 2019. május 16.)
- ↑ Kristen Dexter. „Rendaku: Why Hito-Bito isn't Hito-Hito”, Tofugu, 2018. augusztus 14. (angol nyelven). (Hozzáférés: 2019. május 16.)
- ↑ Writing Systems, Reading Processes, and Cross-Linguistic Influences: Reflections from the Chinese, Japanese and Korean Languages. John Benjamins Publishing Company, 321. o. (2018. július 10.). ISBN 9027200734
- ↑ Buck, James H. (1969. október 15.) "Some Observations on kokuji" in The Journal-Newsletter of the Association of Teachers of Japanese, Vol. 6, No. 2, 45–9. o.
Források
[szerkesztés]- Juan Manuel Cardona: Nociones básicas sobre el idioma japonés (spanyol nyelven) (PDF). (Hozzáférés: 2014. február 23.)
- Z. Máté Judit (2003): 1000 Kanji szótára. Szerzői kiadás, Budapest. ISBN 963 430 563 6
További információk
[szerkesztés]- Shodo. Japán kalligráfia
- Kandzsik és kandzsi szótár (angol nyelven) Archiválva 2010. február 1-i dátummal a Wayback Machine-ben
- Kandzsi szótár (angol nyelven)