Řecké písmo
Řecké písmo | |
---|---|
![]() | |
Typ | Abeceda |
Mluvené jazyky | Řečtina, s mnoha modifikacemi pro mnoho jazyků |
Časové období | ~800 př. n. l. – současnost[1] |
Předchůdce |
Protosinajské písmo
|
Potomci | Gótské písmo Hlaholice Cyrilice Koptské písmo Arménské písmo Staroitalské písmo Latinka |
ISO 15924 | Grek |
Poznámka: Tato stránka může obsahovat fonetické symboly IPA v kódování Unicode. |
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d6/%C5%98eck%C3%A1-abeceda.png/300px-%C5%98eck%C3%A1-abeceda.png)
Řecké písmo je nejstarší dosud používané písmo v Evropě. Řecká abeceda se též nazývá podle prvních dvou písmen alfabeta. Používá se téměř výhradně pro zápis řečtiny (s výjimkou koptštiny), i do jiných jazyků však pronikají řecká písmena např. jako matematické symboly. Písmo bylo vyvinuto v geometrickém období (kolem 9. století př. n. l.), pravděpodobně na základě fénického písma, a s několika změnami se používá dodnes.
Z alfabety do značné míry vychází i slovanské písmo cyrilice a nezpochybnitelnou příbuznost vykazuje i latinka. V kódování Unicode jsou znaky řeckého písma umístěny v rozsahu 0370–03FF (hexadecimálně).
Přehled řeckých znaků
[editovat | editovat zdroj]# | Písmeno | Název | Výslovnost | Odpovídající fénické písmeno |
Transkripce do latinky | |||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
řecky | česky | humanistická (Erasmova) |
novořecká | klasická
(Starověké Řecko) |
novořecká | |||
1. | ἄ |
alfa | [a] [aː] | [a] | ![]() |
a | ||
2. | beta | [b] | [v] | ![]() |
b | v | ||
3. | γάμμα | gama | [g] | [ʝ] před [e̞] nebo [i]; jinak [ɣ] | ![]() |
g | g, j | |
4. | δέλτα | delta | [d] | [ð] | ![]() |
d | ||
5. | ἒψιλόν | epsilon | [e] | [e̞] | ![]() |
e | ||
6. | zéta | [zd], později [zː] | [z] | ![]() |
z | |||
7. | ἦ |
éta | [ɛː] ([h]) | [i] | ![]() |
é | i | |
8. | théta | [tʰ] | [ |
![]() |
th | |||
9. | ἰῶ |
ióta | [i] [iː] | [i], [j] | ![]() |
i | ||
10. | κάππα | kappa | [k] | [c] před [e̞] a [i]; jinak [k] | ![]() |
k | ||
11. | λάμβδα | lambda | [l] | [l] | ![]() |
l | ||
12. | mí | [m] | [m] | ![]() |
m | |||
13. | ný | [n] | [n] | ![]() |
n | |||
14. | ksí | [ks] | [ks] | ![]() |
x | x, ks | ||
15. | ὄμικρόν | omikron | [o] | [o̞] | ![]() |
o | ||
16. | pí | [p] | [p] | ![]() |
p | |||
17. | ῥῶ | ró | [r], [r̥] | [ɾ] | ![]() |
r (ῥ: rh) | r | |
18. | ς (koncové) |
sigma | [s] | [s] | ![]() |
s | s | |
19. | tau | [t] | [t] | ![]() |
t | |||
20. | ὒψιλόν | ypsilon | ([u]) [y] [yː] | [i] | ![]() |
y (mezi souhl.) | y, v, f | |
21. | fí | [pʰ] | [f] | původ nejasný | f | f | ||
22. | chí | [kʰ] ([ks]) | [ç] před [e̞] a [i]; jinak [x] | ch | ch | |||
23. | psí | [ps] | [ps] | ps | ||||
24. | ὦμέγα | omega | [ɔː] | [o̞] | ó | o |
Zastaralé znaky
[editovat | editovat zdroj]Písmeno | Odpovídající fénické písmeno |
Název | Transkripce do latinky | Výslovnost | ||
---|---|---|---|---|---|---|
česky | klasicky | novořecky | ||||
Ϝ ϝ | ![]() |
Digama | ϝαῦ | δίγαμμα | w | [w] |
Ϛ ϛ | ![]() |
Stigma | – | στίγμα | st | [st] |
Ͱ ͱ | ![]() |
Heta | ἧ |
ήτα | h | [h] |
Ϻ ϻ | ![]() |
San | ϻάν | σάν | s | [s] |
Ϙ ϙ | ![]() |
Koppa | ϙόππα | κόππα | q | [q] |
Ͳ ͳ | ![]() |
Sampí | – | ss | [sː], [ks], [ts] | |
Ϸ ϸ | ![]() |
Šo | – | – | sh | [ʃ] |
Výslovnost spřežek v moderní řečtině
[editovat | editovat zdroj]Spřežka | Výslovnost | Obvyklý přepis | |
---|---|---|---|
IPA | přibližně česky | ||
[e̞] | [e] | ai | |
[i] | [i] | ei | |
[i] | [i] | ēi, i | |
[i] | [i] | oi | |
[i] | [i] | ui | |
[o̞] | [o] | ōi, oi | |
před neznělou souhláskou |
[af] | [af] | af, au |
jinde |
[av] | [av] | av, au |
před neznělou souhláskou |
[e̞f] | [ef] | ef, eu |
jinde |
[e̞v] | [ev] | ev, eu |
před neznělou souhláskou |
[if] | [if] | ēf, if |
jinde |
[iv] | [iv] | ēv, iv |
[u] | [u] | ou | |
[o.i] | [oj] | oy | |
před (vyslovovaným) e, i |
[ɲɟ], [ɟ] nebo [ɲʝ] | [ňď], [ď] n. [nj] | ng, ngh |
jinde |
[ŋɡ], [ɡ] n. [ŋɣ] | [ng], [g] n. [nch] | ng |
na zač. slova před e, i |
[ɟ] | [ď] | g |
na zač. slova jinak |
[ɡ] | [g] | g |
uprostřed slova |
jako | ||
[ŋɡz] | [ngz] | nx | |
před e, i |
[ɲç] | [nš] | nch |
jinde |
[ŋx] | [nch] | nch |
[gm] n. [ŋm] | [gm] n. [ngm] | gm | |
na zač. slova |
[b] | [b] | b, mp |
jinde |
[mb] n. [b] | [mb] n. [b] | mb, mp |
na zač. slova |
[d] | [d] | d, nt |
jinde |
[nd] n. [d] | [nd] n. [d] | nd, nt |
Řecká abeceda v HTML a Unicode
[editovat | editovat zdroj]Písmeno | Název | HTML | Unicode |
---|---|---|---|
alfa | α | 0391 03B1 | |
béta | β | 0392 03B2 | |
gamma | γ | 0393 03B3 | |
delta | δ | 0394 03B4 | |
epsílon | ε | 0395 03B5 | |
dzéta | ζ | 0396 03B6 | |
éta | η | 0397 03B7 | |
théta | θ | 0398 03B8 | |
ióta | ι | 0399 03B9 | |
kappa | κ | 039A 03BA | |
lambda | λ | 039B 03BB | |
mí | μ | 039C 03BC | |
ný | ν | 039D 03BD | |
ksí | ξ | 039E 03BE | |
omíkron | ο | 039F 03BF | |
pí | π | 03A0 03C0 | |
ró | ρ | 03A1 03C1 | |
sigma | σ | 03A3 03C3 | |
tau | τ | 03A4 03C4 | |
ypsílon | υ | 03A5 03C5 | |
fí | φ | 03A6 03C6 | |
chí | χ | 03A7 03C7 | |
psí | ψ | 03A8 03C8 | |
ómega | ω | 03A9 03C9 |
Poznámka: Pro velká písmena řecké abecedy v HTML je třeba napsat první písmeno za & velké (např. Γ).
Mytologie
[editovat | editovat zdroj]V řecké mytologii je prvním Řekem, který začal psát alfabetou, Palamédés, známý vynálezce a objevitel v trojské válce.
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ Pierre Swiggers, Transmission of the Phoenician Script to the West, in Daniels and Bright, The World's Writing Systems, 1996
Související články
[editovat | editovat zdroj]Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu řecká abeceda na Wikimedia Commons
Slovníkové heslo alfabeta ve Wikislovníku
- Řecké písmo v České terminologické databázi knihovnictví a informační vědy (TDKIV)
- Unicode Řecká abeceda (anglicky)
- Reckaabeceda.cz – web věnovaný řecké abecedě
- Jak napsat písmena řecké abecedy na klávesnici
- Digama (anglicky)
- Stigma (anglicky)
- Héta (anglicky)
- San (anglicky)
- Koppa (anglicky)
- Sampí (anglicky)
- Šo (anglicky)